RSIBreaki käsiraamat

# RSIBreaki käsiraamat

Tom Albers `<tomalbers@kde.nl>`

Bram Schoenmakers `<bramschoenmakers@kde.nl>`

Tõlge eesti keelde: Marek Laane
Versioon 0.11 (KDE 4.5) (2010-10-03)

Autoriõigus © 2006 Tom Albers

Autoriõigus © 2006 Bram Schoenmakers

Autoriõiguse märge

Ülekoormuskahjustus on haigus, mis võib tekkida hiire ja klaviatuuri liiga pikal kasutamisel. Haiguse oht suureneb, kui töötatakse ilma puhkepausideta. RSIBreak pakub omalt poolt meeldetuletusi, et teeksid aeg-ajalt oma töös pausi.

Peatükk 1. Sissejuhatus
Sissejuhatus

# Peatükk 1. Sissejuhatus

Ülekoormuskahjustus on haigus, mis võib tekkida hiire ja klaviatuuri liiga pikal kasutamisel. Käesolev rakendus tuletab sulle aeg-ajalt meelde, et vajad töös pausi. See näitab määratud ajavahemiku järel teatud aja kestel kogust valitud juhuslikku pilti. Sul on võimalik määrata, milliseid pilte näidata ja kui kaua. Meeldetuletused on abiks näiteks pingeliste ülesannete puhul või ka siis, kui soovid aeg-ajalt tööst lihtsalt puhata, arvuti juurest tõusta ja veidi jalutada.

RSIBreaki kirjutas algselt Tom Albers. Juba üsna varakult liitus arendamisega Bram Schoenmakers.

Peatükk 2. RSIBreaki paigaldamine
RSIBreaki paigaldamine

# Peatükk 2. RSIBreaki paigaldamine

RSIBreaki saab paigaldada mitmel viisil. Kui kasutad mõnda distributsiooni, näiteks SuSE®, Gentoo, Ubuntu™, Kubuntu™ või Debian, siis see juba arvatavasti sisaldab RSIBreaki. Me üritame hoida sellekohase teabe võimalikult värskena meie allalaadimisleheküljel.

Põhjalikke distributsioonipõhiseid juhiseid leiad oma distributsiooni käsiraamatust. Kui sa ei kasuta mõne suurema distributsiooni uusimat versiooni, pead rakenduse uusima versiooni paigaldama käsitsi. Vajaliku teabe leiab meie lähtekoodi allalaadimise veebileheküljelt.

Sealsamas on ka juhised paigaldamiseks Subversionist. Kasuta seda, kui soovid tarvitada kõige uuemat versiooni (otse nii-öelda küpsetusahjust). Kuid arvesta, et sel juhul võib esineda vigu, millest me pole veel teadlikud, ning lähtekood ei pruugi selle pidevate muudatuste ja paranduste tõttu isegi kompileeruda. Lähtekoodi allalaadimise juhised on samuti sellel veebileheküljel kirjas. Kui miski läheb valesti, võid lähtekoodi ise paremaks muuta - õigupoolest me isegi soovitame seda!

Käivitamiseks kirjuta käsureale rsibreak või vali KDE käivitamismenüüst RSIBreak, mille leiab alammenüüst Utiliidid. Kasutada saab standardseid Qt™ ja KDE käsureavõtmeid, mida näeb käsuga `rsibreak `--help``.

Peatükk 3. RSIBreaki kasutamine
RSIBreaki kasutamine

# Peatükk 3. RSIBreaki kasutamine

RSIBreaki eesmärk on katkestada sinu tööd. Seda tehakse võimalikult sõbralikul moel. Siiski võib juhtuda, et paus satub ajale, kui oled parajasti väga hõivatud. RSIBreaki seadistamisvalikud püüavad anda sulle võimaluse katkestusi igati seadistada. Meie lootuste kohaselt saad sel moel tõsta oma tõhusust kui ka vältida haiguse tekkimise või süvenemise ohtu.

Pärast käivitamist näed paneelil ikooni ja tervitusteadet. Ehkki kindlasti sobivad ka rakenduse vaikeseadistused, võib olla mõistlik need üle vaadata. Selleks klõpsa hiire parema nupuga paneeliikoonile ja vali ilmuvas kontekstimenüüs kirje Seadista. Täpsemalt kõneldakse sellest edaspidi.

Paneeliikoonile klõpsates näeb statistikat. Kui oled määranud RSIBreaki pause tegema kindlal ajal, ei mõõdeta jõudeaega. Sel juhul ei pruugi kõik statistika osad just palju öelda.

Ülemises vasakpoolses plokis näeb üldist statistikat: mõned kogusummad, teave jõudeaja kohta. Alumises vasakpoolses plokis näeb teavet oma aktiivsuse kohta. Seal on näha koguhulk aktiivse seansi kestel. Samuti on näha tegevuse hulk pauside ajal. Pausiskoor väheneb alati, kui jätad katkestuse vahele. Parempoolsed plokid annavad teada selja taha jäänud lühikeste ja pikkade pauside andmeid. Dialoogi kirjed võivad olla punased või rohelised. Punane kirje tähendab soovitust teha paus ja veidi puhata, mis muudaks kirje lõpuks roheliseks.

Paneeliikoonile hiire parema nupuga klõpsates ilmub kontekstimenüü, kus muu hulgas on võimalus RSIBreak peatada. Kui sa ei soovi enda katkestamist näiteks mängu või esitluse ajal, võid sel moel RSIBreaki ajutiselt välja lülitada. RSIBreaki saab uuesti tööle panna, kui taas ikoonile hiire parema nupuga klõpsata ja valida Jätka.

Veel üks võimalus RSIBreaki mõjutada on RSIBreaki vahendusel. D-Busi käsud lubavad pause peale sundida ning RSIBreaki töö peatada ja seda jätkata. Nende abil saab lasta RSIBreaki automaatselt peatada, kui käivitad mõne mängu või muu konkreetse programmi. Kõigi võimaluste nägemiseks anna käsk qdbus org.rsibreak.rsibreak /rsibreak.

Peatükk 4. Pauside tüübid
Pauside tüübid

# Peatükk 4. Pauside tüübid

Enamik seadistusi on enesestmõistetavad. Üldiste seadistuste kaardil saab määrata, et rakendus käivitatakse automaatselt KDE käivitamisel. Kuigi enamasti peaks selliste asjade eest hoolitsema juba seansihaldur, võib olla kasutajad, kel on vaja RSIBreak spetsiaalselt käivitamisel tööle panna, sest nad ei kasuta seansihaldust. Pane tähele, et GNOME eirab seda seadistust.

Kaks valikut mõjutavad RSIBreaki käitumist. Üks valik näeb ette pause kindlal perioodil kindlate intervallide järel, teine aga võimaldab lähtestada taimerid, kui RSIBreak tuvastab, et oled olnud pausi ajal jõude.

Täisekraanteated pausi pidamiseks võivad tunduda häirivad. Sel juhul saab kaardil Pausid määrata, et soovid kasutada hüpikakent, millisel juhul palub pausi teha väike aknake süsteemse salve juures. Kui sa seda arvesse ei võta, ilmub siiski kogu ekraani hõlmav tegevuse blokeering.

Täisekraanipausi kohta käib kolm valikut. See võib näidata täieliku musta efekti (see on vaiketoiming), Plasma töölauda või ka piltide slaidiseanssi, mille korral tuleb ka määrata kõvakettal leiduva kataloog, kust võtta pildid pausi ajal slaidiseansi näitamiseks.

Peatükk 5. Pauside kestus / intervall
Pauside kestus / intervall

# Peatükk 5. Pauside kestus / intervall

RSIBreak toetab kaht tüüpi pause: “lühipausid” ja “pikad pausid”. Üsna levinud on teha lühipause suhteliselt sageli ja pikki pause pikemate ajavahemike järel. Näide: 20-sekundiline paus iga 20 minuti järel (lühipaus) ja 2-minutiline paus iga tunni järel (pikk paus).

### Vihje

Samas ei ole mingit mõtet määrata intervalli, mis osutub häirivaks. On selge, et sellisel juhul vajutad närviliselt klahvile Esc – või mõnele muule kaardil Pausid määratud klahvile – pausi vahelejätmiseks.

Kui leiad, et jätad pause sageli vahele, võib ka selle kiirklahvi keelata ja minimeerimisnupu peita. Pea igal juhul meeles, et just sina ise määrad, kui karmilt pausidest kinni pidada.

Peatükk 6. Autorid ja litsents
Autorid ja litsents

# Peatükk 6. Autorid ja litsents

RSIBreaki autoriõigus 2005-2006: Tom Albers, Bram Schoenmakers

Dokumentatsiooni autoriõigus 2006: Rob Moore, Tom Albers, Bram Schoenmakers

Tõlge eesti keelde: Marek Laane `(bald AT starman.ee)`

Käesolev programm on litsenseeritud vastavalt GNU Üldise Avaliku Litsentsi tingimustele.

Käesolev dokumentatsioon on litsenseeritud vastavalt GNU Vaba Dokumentatsiooni Litsentsi tingimustele.