intro(1)

NAVN
intro - introduktion til brugerkommandoer

BESKRIVELSE
Afsnit 1 i manulaen beskriver brugerkommandoer og værktøjer, for eksempel, værktøjer til filmanipulation, skalværktøjer, kompilere, internetbrowsere, fil- og billedfremvisere og redigeringsprogrammer med mere.

NOTER
Linux is a flavor of UNIX, and user commands under UNIX work similarly under Linux (and lots of other UNIX-like systems too, like FreeBSD).

Under Linux, there are GUIs (graphical user interfaces), where you can point and click and drag, and hopefully get work done without first reading lots of documentation. The traditional UNIX environment is a CLI (command line interface), where you type commands to tell the computer what to do. This is faster and more powerful, but requires finding out what the commands are and how to use them. Below is a bare minimum guide to get you started.

  Logind
In order to start working, you'll probably first have to open a session. The program login(1) will wait for you to type your username and password, and after that, it will start a shell (command interpreter) for you. In case of a graphical login, you get a screen with menus or icons and a mouse click will start a shell in a window. See also xterm(1).

  Skallen
One types commands into the shell, the command interpreter. It is not built-in; it is just another program. You can change your shell, and everybody has their own favorite one. The standard one is called sh. See also ash(1), bash(1), chsh(1), csh(1), dash(1), ksh(1), zsh(1).

A session might look like this:

    knuth login: aeb
    Password: ********
    $ date
    Tir Aug  6 23:50:44 CEST 2002
    $ cal
         August 2002
    Sø Ma Ti On To Fr Lø
                 1  2  3
     4  5  6  7  8  9 10
    11 12 13 14 15 16 17
    18 19 20 21 22 23 24
    25 26 27 28 29 30 31

    $ ls
    bin  tel
    $ ls -l
    total 2
    drwxrwxr-x   2 aeb       1024 aug  6 23:51 bin
    -rw-rw-r--   1 aeb         37 aug  6 23:52 tel
    $ cat tel
    maja    0501-1136285
    peter   0136-7399214
    $ cp tel tel2
    $ ls -l
    total 3
    drwxr-xr-x   2 aeb       1024 aug  6 23:51 bin
    -rw-r--r--   1 aeb         37 aug  6 23:52 tel
    -rw-r--r--   1 aeb         37 aug  6 23:53 tel2
    $ mv tel tel1
    $ ls -l
    total 3
    drwxr-xr-x   2 aeb       1024 aug  6 23:51 bin
    -rw-r--r--   1 aeb         37 aug  6 23:52 tel1
    -rw-r--r--   1 aeb         37 aug  6 23:53 tel2
    $ diff tel1 tel2
    $ rm tel1
    $ grep maja tel2
    maja    0501-1136285
    $

Her afsluttede tast af Control-D sessionen.

$ her var kommandoprompten—det er skallens måde at indikere, at den er klar til den næste kommando. Prompten kan tilpasses på en masse måder, og man kan inkludere ting som brugernavn, maskinnavn, nuværende mappe, tid og så videre. En tildeling PS1=»Hvad så, makker? « vil ændre prompten som indikeret.

Vi kan se, at der er kommandoer data (der viser dato og tid), og cal (der viser en kalender).

Kommandoen ls viser indholdet for den nuværende mappe—det fortæller dig hvilke filer du har. Med tilvalget -l får du en lang visning, der inkluderer ejeren og størrelsen samt dato på filen. Derudover vises rettighederne folk har for at læse og/eller ændre filen. For eksempel er filen »tel« 37 byte lang, ejet af aeb og ejeren kan læse og skrive til den, andre kan kun læse den. Ejer og rettigheder kan ændres med kommandoerne chown og chmod.

Kommandoen cat vil vise indholdet af en fil. (Navnet er fra »concatenate and print«: alle filer angivet som parametre sammenkædes og sendes til »standardud« (se stdout(3)), her terminalskærmen).

Kommandoen cp (fra engelsk »copy«) vil kopiere en fil.

Kommandoen mv (fra engelsk »move«), omdøber den kun.

Kommandoen diff viser forskellene mellem to filer. Her var der ikke noget resultat, da der ingen forskel var.

Kommandoen rm (fra engelsk »remove«) sletter filen, og vær forsigtig! Den er væk. Ingen affaldskurv eller noget andet. Slettet betyder mistet.

Kommandoen grep (fra »g/re/p«) finder forekomster af en streng i en eller flere filer. Her finder den Majas telefonnummer.

  Stinavne og den nuværende mappe
Filer befinder sig i et stort træ, filhierarkiet. Hver fil har et stinavn, der beskriver stien fra roden af træet (der kaldes /) til filen. For eksempel kan sådan et fuldt stinavn være /home/aeb/tel. Hvis man altid skulle bruge det fulde stinavn ville det være upraktisk, og navnet på en fil i den nuværrende mappe kan forkortes ved kun at angive den sidste komponent. Derfor kan /home/aeb/tel forkortes til tel, når den nuværende mappe er /home/aeb.

Kommandoen pwd udskriver den nuværende mappe.

Kommandoen cd ændrer den nuværende mappe.

Prøv alternativt kommandoerne cd og pwd og udforsk cd-brug: »cd« ,»cd .«, »cd ..«, »cd /« og »cd ~«.

  Mapper
Kommandoen mkdir laver en ny mappe.

Kommandoen rmdir fjerner en mappe, hvis den er tom, og brokker sig ellers.

The command find (with a rather baroque syntax) will find files with given name or other properties. For example, "find . -name tel" would find the file tel starting in the present directory (which is called .). And "find / -name tel" would do the same, but starting at the root of the tree. Large searches on a multi-GB disk will be time-consuming, and it may be better to use locate(1).

  Diske og filsystemer
Kommandoen mount vil vedhæfte filsystemet fundet på nogle diske (eller diskdrev, eller cd-rom eller andet) til det store filsystemhierarki. Og umount frakobler igen. Kommandoen df vil fortælle dig hvor meget din disk stadig er fri.

  Processer
På et UNIX-system kan mange bruger- og systemprocesser afvikles på samme tid. Dem du kommunikerer med afvikles i forgrunden, de andre i baggrunden. Kommandoen ps vil vise dig hvilke processer, der er aktive og hvilket nummer disse processer har. Kommandoen kill gør, at du kan komme af med dem. Uden dette tilvalg er det en venlig forespørgsel: gå venligst væk. Og »kill -9« efterfuldt af nummeret på processen er et øjeblikkeligt drab. Processerne i forgrunden kan ofte dræbes ved at taste Control-C.

  Indhent information
Der er tusindvis af kommandoer, hver med mange tilvalg. Traditionelt er kommandoer dokumenteret i manulasider, (som denne), så at kommandoen »man kill« vil dokumentere brugen af kommandoen »kill« (og »man man« dokumenterer kommandoen »man«). programmet man sender teksten igennem en tekstsøger, normalt less. Tryk på mellemrumstasten for at gå til næste side, tryk q for afslut.

I dokumentationen er det kutyme at referere til manualsider ved at angive navnet og sektionsnummeret, som i man(1). Manualsider er kortfattede og gør, at du hurtigt kan finde nogle glemte detaljer. For nybegyndere er en introduktionstekst med flere eksempler og forklaringer nyttig.

En masse GNU/FSF-programmer har en medfølgende info-fil. Tast »info info« for en introduktion om brugen af programmet info.

Specielle emner behandles ofte i HVORDAN'er. Se i /usr/share/doc/howto/en og brug en browser hvis du finder HTML-filer der.

SE OGSÅ
ash(1), bash(1), chsh(1), csh(1), dash(1), ksh(1), locate(1), login(1), man(1), xterm(1), zsh(1), wait(2), stdout(3), man-pages(7), standards(7)

OVERSÆTTELSE
Oversættere af denne manual til dansk Joe Hansen <joedalton2@yahoo.dk>

Denne oversættelse er gratis dokumentation; læs GNU General Public License version 3 (https://www.gnu.org/licenses/gpl-3.0.html) eller nyere for ophavsretbetingelser. Der er INGEN ANSVAR.

Hvis du støder på fejl i oversættelsen af ​​denne vejledning, skal du sende en besked til debian-l10n-danish@lists.debian.org.