El manual del KPatience

# El manual del KPatience

Tvete, Paul Olav

Pakura, Maren

Kulow, Stephan

Revisor: Mike McBride
Desenvolupador: Paul Olav Tvete
Desenvolupador: Stephan Kulow
Traductor: Antoni Bella
revisió KDE Gear 21.04 (20 de juny de 2021)

Dret de reproducció © 2000 Tvete, Paul Olav

Dret de reproducció © 2001, 2004 Pakura, Maren

Dret de reproducció © 2007 Kulow, Stephan

Avís legal

Aquesta documentació descriu el joc KPatience versió 21.04

Capítol 1. Introducció
Introducció

# Capítol 1. Introducció

### Tipus de joc:

Carta

### Nombre de possibles jugadors:

Un

Per a jugar al solitari es necessita, paciència. Per als jocs senzills, on la forma en què va el joc només depèn de com estan repartides les cartes, la vostra paciència podria ser l'única cosa que necessitareu.

També hi ha jocs del solitari en els que per a guanyar heu de planificar una estratègia i pensar com seguir.

Un tema comú a tots els jocs és que el jugador ha de posar les cartes en un ordre especial: les haurà de moure, girar i tornar a ordenar.

Capítol 2. Com jugar
Com jugar

# Capítol 2. Com jugar

### Objectiu:

Reorganitzar les cartes per coll en la menor quantitat de moviments possible.

Com que el KPatience ofereix múltiples jocs del solitari diferents, no hi ha un procediment senzill que s'adapti a tots. Per tant, és essencial que llegiu cada subsecció individual de la secció «Les regles del joc, estratègies i consells» abans de començar a jugar amb una modalitat amb la qual no esteu familiaritzat.

Essencialment, hi ha dos tipus de jocs del solitari: els que permeten organitzar les cartes pel mateix color i els que permeten organitzar les cartes alternant els colors. Podreu determinar amb facilitat quin joc esteu provant utilitzant el mètode de prova i error. Un cop sapigueu de quin es tracta, la resta és fàcil: seguiu organitzant i reorganitzant les cartes i recollint les que coincideixin.

Tanmateix, des del començament, presteu atenció als vostres munts de cartes. No us afanyeu a moure cartes individuals, mireu si podrien ser més útils en un altre lloc.

Per a obtenir ajuda addicional, també podeu donar una ullada ràpida a la barra d'estat. Cadascun dels jocs té un solucionador integrat que us informa sobre si la partida que esteu jugant es pot completar o no. Si veieu que el solucionador no pot completar la partida actual, és probable que tampoc ho aconseguiu. En aquest punt, podreu reiniciar la partida actual o començar-ne una de nova.

### Nota:

Jugar a jocs del solitari ajuda a millorar la vostra capacitat d'atenció i eleva la capacitat de concentració.

Capítol 3. Les regles del joc, estratègies i consells
Les regles del joc, estratègies i consells

# Capítol 3. Les regles del joc, estratègies i consells

## Regles generals

Un joc de cartes conté una o més baralles de 52 cartes cadascuna. Cada baralla conté quatre colls:

| Trèvols
| Piques
| Cors
| Diamants

Cadascun d'aquests colls conté els tipus de cartes següents: as, dos, tres, quatre, cinc, sis, set, vuit, nou, deu, sota, reina i rei.

Aquest ordre complet de cartes és el que s'anomena família. Hi ha famílies reials i alternes. Les famílies reials són totes d'un mateix coll (p. ex., Cors), mentre que les famílies alternes es canvia d'un color a un altre, alternant entre el negre (trèvols i piques) i el vermell (cors i diamants).

Si la família no està completa, és el que s'anomena una seqüència.

Hi ha una sèrie de característiques que es troben en els jocs típics del solitari. Són les que es descriuen a continuació.

1. Pila

  Al començament de cada partida, es barregen totes les cartes de la baralla. En alguns jocs no es reparteixen totes les cartes. Aquestes cartes es queden en l'anomenada pila. Es troba amb força facilitat, ja que en la majoria dels jocs és l'únic munt en el qual totes les cartes estan de cara avall.

2. Munt de descart

  Molts jocs empren un munt de descart per a guardar les cartes agafades de la pila. En general, si feu clic sobre la pila, la carta de dalt es girarà cara amunt i es posarà en el munt de descart, moment en el qual la carta entra en joc.

3. Basa

  Els munts bases són on voldreu que acabin les cartes. En general, el joc es guanya una vegada totes les cartes s'han mogut als munts bases en l'ordre correcte. El nombre de munts bases i l'ordre requerit varia d'un joc a un altre.

  La majoria dels jocs comencen amb els munts bases buits. En triar l'acció Col·loca des del menú o la barra d'eines farà que el KPatience inspeccioni tots els munts i mogui tantes cartes com pugui cap als munts bases. Si teniu activada l'opció Habilita la col·locació automàtica de les cartes, el KPatience intentarà realitzar una col·locació sempre que sigui possible.

4. Munts de joc

  Aquests munts són on passa el reordenament real. Les regles per a aquests munts varien molt entre els jocs. En alguns es mostren totes les cartes, en altres no. En alguns només es permet que es tregui una carta, en altres es permet que es treguin totes les cartes, etc.

Regles per a jocs individuals
Regles per a jocs individuals

## Regles per a jocs individuals

### Klondike

El Klondike és el solitari més famós, probablement perquè ve amb un sistema operatiu conegut. Es juga amb una baralla.

L'objectiu en el Klondike és posar totes les cartes ordenades en famílies reials, en ordre ascendent sobre la basa. Això es torna més fàcil una vegada totes les cartes estan de cara amunt sobre els munts de joc.

Les seqüències en els munts de joc s'han de posar en ordre descendent. Les cartes s'han d'alternar en els colors (vermell i negre). Si la primera carta encaixa en un altre munt, es poden moure seqüències senceres o parts d'elles.

En un munt buit es pot posar un rei de qualsevol color o una seqüència que comenci amb un rei.

Quan feu clic sobre la pila, es mourà una carta des d'aquesta cap al munt de descart. Des d'on la podreu moure cap als munts de joc o la basa. Si la pila està buida, podreu moure tot el munt de descart cap a la pila fent clic sobre la pila buida.

Es poden mirar les cartes en la pila tant com es vulgui.

### El iaio

Aquest joc se'l va ensenyar el seu iaio a en Tvete, Paul Olav, el desenvolupador original del KPatience -d'aquí el seu nom-. No es coneixen altres jocs del solitari que implementin aquesta variant del joc.

Es reparteix una baralla entre set munts de joc. En la mà inicial, algunes cartes de cada munt estan cara avall.

L'objectiu és posar totes les cartes en famílies reials en ordre ascendent sobre els munts bases.

Per a construir una seqüència reial en ordre descendent, es pot moure cada carta de cada munt si encaixa amb una altra carta. Per exemple, es pot moure el cinc de piques damunt el sis de piques, sense importar quantes cartes estiguin damunt del cinc de piques. Només el sis de piques haurà d'estar a dalt del seu munt.

En un munt buit es pot posar un rei (sense importar quantes cartes hi hagi damunt seu).

Si no hi ha més moviments possibles, podreu tornar a donar les cartes. Tornar a donar consisteix a recollir les cartes dels munts de joc (munt per munt, d'esquerra a dreta) i tornar a donar-les en el mateix patró inicial (fent files en ziga-zaga amb les cartes cara avall formant un pic i després files d'esquerra a dreta amb les cartes cara amunt a dalt). Recordeu que les cartes no estan barrejades i que les cartes en els munts bases no es toquen. No es pot tornar a donar més de dues vegades en una sola partida.

Encara que les regles són senzilles i permeten molts moviments, el joc segueix sent difícil de guanyar. Malgrat això, o per aquest motiu, aquest joc segueix sent un plaer jugar-hi.

### Asos amunt

Aquest solitari té regles senzilles, però és difícil de guanyar. Es juga amb una baralla. L'objectiu és posar totes les cartes excepte els asos sobre la basa. Després, hauria de quedar un as sobre cada munt de joc.

Cada carta de dalt que sigui del mateix coll (p. ex., piques) i que tingui un valor més baix que una altra carta de dalt (p. ex., sis i quatre de piques) es podrà posar sobre la basa fent-hi clic.

Si no es poden moure més cartes cap a la basa, es pot obtenir una carta nova per a cada munt de joc fent clic sobre la pila.

En un munt buit podreu moure totes les altres cartes que hi ha damunt d'un munt. Hauríeu d'utilitzar aquests moviments per als munts buits. D'aquesta manera, es podran moure les cartes noves cap a la basa.

En aquest joc del solitari, la característica de col·locació automàtica està inhabilitada.

### Cel·la lliure

Es juga amb una baralla. Teniu quatre cel·les lliures a la cantonada superior esquerra. A més, hi ha quatre munts bases a la cantonada superior dreta i vuit munts de joc a sota.

L'objectiu del joc és tenir totes les cartes en ordre ascendent sobre la basa com a famílies reials. Ho podreu aconseguir sovint si sabeu com jugar: es pot resoldre amb una taxa del 99,9% aproximadament; de les primeres 32.000 mans, només n'hi ha una sense solució (la 11.982, si voleu saber-ho).

En els munts de joc haureu de construir seqüències en ordre descendent, on s'alternaran cartes vermelles i negres. En una cel·la lliure podreu posar qualsevol carta.

Només podreu moure una carta que estigui a dalt d'un munt o en una cel·la lliure. Les seqüències només es podran moure si teniu prou buits lliures (sigui cel·les lliures o munts de joc buits) per a posar-hi les cartes.

La quantitat màxima de cartes que es poden moure es calcula mitjançant:

Variants:

- El «Joc del forner» és com el «Cel·la lliure», però els munts es construeixen cap avall per coll.

- El «Vuit fora» és com el «Cel·la lliure», però els munts es construeixen cap avall per coll. Teniu 8 reserves i només els reis poden omplir els espais buits. Al començament del joc s'emplenen quatre reserves.

- El «Forecell» és com el «Cel·la lliure», però les reserves s'emplenen al començament del joc i només els reis poden omplir els espais buits.

- El «Torres del refugi de mar» és com el «Cel·la lliure», però amb 10 munts que es construeixen cap avall per coll, i només els reis poden omplir els espais buits. Al començament del joc s'emplenen dues reserves.

Per a resoldre aquest joc, es recomana prendre les cartes de les seqüències de joc en el mateix ordre en què s'han de posar sobre la basa (primer els asos, després els dosos, etc.)

Hauríeu de tractar mantenir buides tantes cel·les lliures o munts de joc, de manera que pugueu construir seqüències tan llargues com sigui possible.

### Mod3

Es juga amb dues baralles. L'objectiu és posar totes les cartes en les tres files de dalt. En aquest joc haureu de construir seqüències del mateix color. A la primera fila haureu de crear la seqüència 2-5-8-J, a la segona la seqüència 3-6-9-Q i a la tercera la seqüència 4-7-10-K. El coll de les cartes haurà de ser el mateix en cada seqüència, de manera que només podreu posar un cinc de cors damunt d'un dos de cors.

La quarta fila és tant el vostre munt de descart com el munt de joc. En una ranura buida podreu posar qualsevol carta de les tres primeres files, o una de dalt de la quarta fila.

Es poden posar els asos sobre els munts d'asos, a dalt de la pila. Quan entrin a la partida tindreu un punt de partida per a crear ranures lliures.

Si no es poden moure més cartes, es poden obtenir cartes noves a la quarta fila fent clic sobre la pila.

En aquest joc del solitari, la característica de col·locació automàtica està inhabilitada.

### Normandia

Normandia es juga amb dues baralles. L'objectiu és posar totes les cartes en famílies reials en ordre ascendent sobre la basa.

Els munts de joc han d'estar en ordre descendent, mentre que s'alternen les cartes vermelles i negres. Només podreu moure seqüències o cartes individuals. En una ranura lliure podreu posar qualsevol carta o seqüència.

Si no es poden moure més cartes, es pot fer clic sobre la pila per a obtenir cartes noves a cada munt de joc.

En emprar la característica Desfés fareu que el joc sigui més fàcil, ja que heu de prendre moltes decisions i algunes d'elles poden resultar incorrectes després de fer clic sobre la pila.

Aquest joc també es coneix amb el nom de «Gitano», però com que aquest terme és considerat despectiu i ofensiu per molta gent, en el seu lloc hem optat per utilitzar el nom alternatiu «Normandia».

### Quaranta i vuit

Es juga amb dues baralles. L'objectiu és posar totes les cartes en famílies reials sobre la basa.

Els munts de joc hauran d'estar en ordre descendent. Els colors són importants. Per exemple, només es pot posar un cinc de cors damunt d'un sis de cors.

Només podreu moure una carta a dalt d'un munt. En una ranura lliure podreu posar qualsevol carta.

En fer clic sobre la pila, podreu posar una carta en el munt de descart, des d'allà, podreu posar-la en un munt de joc o a la basa (ja ho farà el KPatience). Si la pila està buida, podreu tornar a posar totes les cartes del munt de descart en la pila. Això només funciona un cop: després de la segona vegada que es buida la pila, el joc s'acaba.

Aquest solitari és difícil de solucionar. Amb una mica d'experiència, podreu resoldre moltes de les mans, especialment si empreu de tant en tant la característica Desfés per a corregir les vostres decisions i les decisions que pren el KPatience quan posa les cartes sobre la basa.

### El ximple Simó

Es juga amb una baralla. L'objectiu és posar totes les cartes en famílies reials sobre la basa.

En els munts de joc podreu construir seqüències. En general, no haureu de preocupar-vos pel coll de les cartes, però les seqüències només es podran moure si formen part d'una seqüència reial. Per exemple, es pot moure el sis de piques si el cinc de piques està damunt seu, però no es podrà moure si damunt seu hi ha el cinc de trèvols.

Les cartes només es podran moure a la basa si les 13 cartes d'una família es troben una damunt de l'altra en els munts de joc.

### Consell

Heu d'intentar moure les cartes com més aviat millor cap als munts correctes, per a crear munts buits en què col·locar temporalment les cartes, ja que hi podreu posar qualsevol carta.

Amb prou espai lliure, podreu formar famílies en les ranures lliures independentment del color. Si teniu totes les cartes d'aquestes famílies, es poden ordenar per color per a poder-les moure cap a la basa.

### Yukon

Es juga amb una baralla. L'objectiu és posar totes les cartes en famílies reials en ordre ascendent sobre la basa.

Les seqüències en els munts de joc han d'estar en ordre descendent alternant cartes vermelles i negres. Podreu moure totes les cartes cara amunt sense importar quantes cartes hi hagi damunt seu. Així que es pot posar un cinc de cors damunt d'un sis de piques si aquest es troba a dalt del seu munt.

En una ranura lliure es pot posar un rei de qualsevol color (sense importar quantes cartes hi hagi damunt seu).

### El rellotge de l'avi

És un joc senzill del solitari. Amb una mica d'experiència, hauríeu de poder resoldre la majoria de les mans. Es juga amb una baralla. L'objectiu és posar les cartes com a seqüències reials en ordre ascendent sobre la basa.

La basa es troba a mà dreta i consta de 12 munts amb la forma d'un rellotge. El nou és les 12 en punt, la reina a les 3 en punt, el tres a les 6 en punt i el sis a les 9 en punt.

Hi ha 8 munts de joc al costat del rellotge i en cadascun hi ha 5 cartes. En els munts de joc podreu construir seqüències en ordre descendent. El color de les cartes no és important. Només es pot moure una carta cada vegada.

### Golf

Es juga amb una baralla. L'objectiu és moure totes les cartes que hi ha en el quadre cap a la basa.

La disposició d'aquest solitari és senzilla. Al començament del joc, veureu el quadre. A dalt hi ha set columnes, cadascuna de les quals conté cinc cartes. La pila i la basa estan a sota.

Jugar a aquest solitari és senzill, però requereix estratègia per a guanyar. Estan disponibles per a jugar les cartes a la base de cada columna que hi ha en el quadre. Les cartes disponibles es construeixen damunt de la carta de la basa en una seqüència en ordre ascendent o descendent independentment del coll. Si no hi ha cap moviment disponible, es pot repartir una carta des de la pila cap a la basa. El joc acaba quan s'han repartit totes les cartes de la pila i no hi ha més moviments possibles.

### Aranya

Es juga amb dues piles de cartes. Les cartes es reparteixen en 10 munts de joc, 4 de 6 cartes i 6 de 5 cartes cadascun. Això deixa 50 cartes que es poden repartir 10 a la vegada, una sobre cada munt de joc.

En els munts de joc, es pot posar una carta damunt d'una altra de qualsevol coll i d'un valor més alt. Es pot moure una seqüència de cartes en ordre descendent del mateix coll des d'un munt de joc cap a un altre.

L'objectiu és posar totes les cartes en famílies reials en ordre descendent, partint des dels reis en qualsevol dels munts de joc. Quan s'integra una família d'aquest tipus en un munt de joc, es traurà cap a la cantonada inferior esquerra de la finestra.

Els diferents nivells determinen quants colls es reparteixen: Fàcil utilitza 1 coll, Mitjà utilitza 2 colls i Difícil utilitza 4 colls. El joc és molt fàcil de guanyar en el nivell «Fàcil» i molt difícil de guanyar en el nivell «Difícil».

### Dotzena del forner

Es juga amb una baralla. El nom del joc esdevé de les 13 columnes que hi ha a la partida, el número en una dotzena del forner. Les cartes es reparteixen en columnes de quatre sobre el quadre, el qual dona com a resultat 13 columnes. Qualsevol rei que estigui a dalt o al mig de cada columna s'ha de posar a sota abans que comenci la partida. Dos reis que es mesclen en una columna es posaran a sota sense canviar el seu ordre.

L'objectiu del joc és construir totes les cartes en les quatre bases per coll, cadascuna des de l'as fins al rei.

En els munts de joc s'han de construir seqüències en ordre descendent, sense importar el coll. Només es pot moure una carta que estigui a dalt d'un munt.

Variants:

- En el «Solitari espanyol», qualsevol carta pot omplir els espais buits del quadre. (En algunes contrades, les bases es construeixen independentment del coll).

- El «Castells a Espanya» és similar al «Solitari espanyol», però les cartes en el quadre es construeixen cap avall per colors alternatius. En algunes variacions, el quadre es reparteix cara avall a part de les cartes de dalt de cada columna.

- El «Solitari portuguès» està a mig camí entre el «Dotzena del forner» i el «Solitari espanyol», perquè les columnes buides només es poden omplir amb els reis.

Per a resoldre aquest joc, es recomana prendre les cartes de les seqüències de joc en el mateix ordre en què s'han de posar a la basa (primer els asos, després els dosos, etc.). En general, voldreu evitar que es buidi una columna fins que l'última carta estigui a punt per a ser moguda cap a una basa.

### Castell

És una família de jocs de cartes del solitari que se sol jugar amb una baralla de 52 cartes. De vegades es descriu com el «Cel·la lliure sense cel·les», perquè el seu joc és similar però sense espais buits addicionals per a maniobrar en la majoria de les variacions.

L'objectiu del joc és construir totes les cartes sobre les quatre bases per coll, cadascuna des de l'as fins al rei.

En els munts de joc s'han de construir seqüències en ordre descendent, sense importar el coll. Només es pot moure una carta que estigui a dalt d'un munt.

Variants:

- En el «Castell assetjat», els asos es reparteixen a les bases. Qualsevol carta pot omplir els espais buits.

- El «Citadel» és com el «Castell assetjat», però durant la mà, les cartes iguals es mouen cap a la basa, deixant els munts desiguals.

- El «Reis exiliats» és com el «Citadel», però només els reis poden omplir els espais buits.

- El «Setge» és com el «Castell assetjat», però amb una cel·la lliure.

- El «Carrers i carrerons» és com el «Castell assetjat», però en barrejar s'inclouen els asos.

- El «Fortalesa» és com el «Carrers i carrerons», però amb una cel·la lliure.

Per a resoldre aquest joc, es recomana construir uniformement sobre les bases. Intenteu crear munts buits que puguin emprar-se per a facilitar moviments més llargs per a alliberar les cartes enterrades.

Capítol 4. Resum de la interfície
Resum de la interfície

# Capítol 4. Resum de la interfície

## El menú Joc

Joc → Partida nova… (Ctrl+Maj+N)

  Torna a la pantalla per a la selecció del joc. Aquesta acció abandona la mà en curs.

Joc → Mà nova (Ctrl+N)

  Inicia una mà nova del mateix tipus de joc. Aquesta acció abandona la mà en curs.

Joc → Mà nova numerada… (Ctrl+D)

  Inicia una mà nova especificant el tipus de joc i el nombre de mans. Aquesta acció abandona la mà en curs.

  El KPatience dona a cada mà un número únic d'identificació (el qual emprarà internament per a aleatoritzar la baralla durant la mà inicial). Aquesta característica permet tornar a jugar una mà d'interès o provar-ho amb una particularment difícil recomanada per un amic. Els jugadors especialment dedicats poden voler «vèncer» al KPatience jugant totes les 2.147.483.647 mans consecutivament per a cadascun dels tipus de joc.

  Recordeu que per al «Cel·la lliure», els números de les mans en el KPatience coincideixen amb els descrits en la PMF del Freecell (Cel·la lliure).

Joc → Reinicia el joc (F5)

  Retorna la partida actual a la seva condició en el repartiment inicial.

Joc → Carrega… (Ctrl+O)

  Carrega un joc desat. Aquesta acció abandona la mà en curs.

Joc → Carrega'n un de recent → ``Llista de fitxers accedits recentment

  Llista els fitxers desats als quals s'ha accedit recentment, en ordre d'últim ús. En seleccionar un joc, es carregarà. Aquesta acció abandona la mà en curs.

Joc → Desa com a… (Ctrl+S)

  Desa la partida actual al disc.

Joc → Estadístiques

  Mostra diverses estadístiques sobre el vostre rendiment, desglossades pel tipus de joc.

Joc → Surt (Ctrl+Q)

  Surt del KPatience.

El menú Mou
El menú Mou

## El menú Mou

Mou → Desfés (Ctrl+Z)

  Desfà la vostra última jugada.

Mou → Refés (Ctrl+Maj+Z)

  Torna a fer una jugada que s'ha desfet amb Desfés.

Mou → Consell (H)

  En el cas que el jugador s'embussi, proporciona algunes pistes sobre les jugades possibles. Es ressaltaran temporalment les cartes que es poden moure legalment cap a un altre munt.

Mou → Demo (D)

  Inicia el mode de demostració. Mentre està en el mode de demostració, el KPatience intentarà resoldre la mà. Cal activar aquesta acció per segona vegada per a sortir del mode de demostració.

Mou → Roba (Espai)

  Dona la volta a una o més cartes de la pila i les mou cap al munt de descart. Aquesta acció només està disponible en certs jocs.

Mou → Dona una fila (Retorn)

  Dona la volta a diverses cartes de la pila i les posa a dalt de cada munt de joc. Aquesta acció només està disponible en certs jocs.

Mou → Torna a donar (R)

  Recull totes les cartes que queden en joc i les torna a donar sense barrejar. Aquesta acció només està disponible en certs jocs.

Els menús Arranjament i Ajuda
Els menús Arranjament i Ajuda

## Els menús Arranjament i Ajuda

A part dels menús Arranjament i Ajuda comuns al KDE que es descriuen en el capítol Menú de la documentació Fonaments del KDE, el KPatience té aquestes entrades de menú específiques de l'aplicació:

Arranjament → `Opcions del tipus de joc` → `Llista d'opcions específiques del tipus de joc`

  Llista les opcions específiques del tipus de joc actual. Aquest menú només està disponible en certs jocs («Klondike» i «Aranya»).

Arranjament → Opcions del munt → Cara avall (més difícil)/Cara amunt (més fàcil)

  Permet triar si s'han de mostrar la cara de les cartes. Aquest menú només està disponible a l'«Aranya».

Arranjament → Habilita la col·locació automàtica de les cartes

  Habilita el moviment automàtic de les cartes cap als munts bases sempre que sigui possible.

Arranjament → Habilita el solucionador

  Habilita el motor de solució automàtica. Quan està habilitat, el solucionador intentarà determinar constantment si es pot guanyar en l'estat actual del joc. Possiblement voldreu inhabilitar-lo per a conservar l'ús del processador o de la bateria.

Arranjament → Reprodueix els sons

  Els sons es reprodueixen quan s'agafen prenen o posen les cartes. S'esperen més sons en el futur.

Arranjament → Recorda l'estat en sortir

  Habilita el desament automàtic de l'estat de la partida quan se surt del KPatience. Si està habilitada, el KPatience carregarà automàticament l'estat anterior de la partida la pròxima vegada que s'iniciï.

Ajuda → Ajuda amb la partida actual (Ctrl+Maj+F1)

  Obre la secció en aquest manual amb les Regles per al joc actual.

Capítol 5. Preguntes més freqüents
Preguntes més freqüents

# Capítol 5. Preguntes més freqüents

5.1. Vull canviar l'aparença d'aquest joc. Puc fer-ho?
5.2. Puc utilitzar el teclat per a jugar a aquest joc?
5.3. Fins i tot amb els consells, encara no tinc ni idea de com jugar. Ajuda!

5.1. | Vull canviar l'aparença d'aquest joc. Puc fer-ho?
| Podeu canviar les cares, el revers de les cartes i el tema del joc. Per a fer-ho, utilitzeu Arranjament → Canvia l'aparença… (F10) a la barra de menús.
5.2. | Puc utilitzar el teclat per a jugar a aquest joc?
| No, el KPatience no l'inclou. No obstant això, la majoria de les opcions de menú tenen dreceres de teclat.
5.3. | Fins i tot amb els consells, encara no tinc ni idea de com jugar. Ajuda!
| A més de la característica «Consell», també hi ha un mode «Demo» que és molt útil, on la intel·ligència artificial integrada jugarà per vós. Podeu intentar mirar i aprendre. No obstant això, si teniu alguna pregunta, és millor llegir les seccions Com jugar i Les regles del joc, estratègies i consells d'aquest manual.

Capítol 6. Crèdits i llicència
Crèdits i llicència

# Capítol 6. Crèdits i llicència

KPatience

Copyright del KPatience (c) 1995-2000 Tvete, Paul Olav

Copyright del KPatience (c) 2001-2007 Kulow, Stephan `(coolo AT kde.org)`

Solucionador del «Cel·la lliure» per en Shlomi Fish `(shlomif AT vipe.technion.ac.il)`

Copyright de la documentació (c) 2000 Tvete, Paul Olav

Documentació actualitzada per al KDE 2.0 per en McBride, Mike `(no mail)`

Documentació reescrita per al KPatience 2.0 (KDE 2.1) per en Pakura, Maren `(maren AT kde.org)`

Documentació revisada i actualitzada per al KPatience 3.6 per en Hawthorne, Richard `(techno_plume-coding AT yahoo.com)`

Traductor de la documentació: Antoni Bella `(antonibella5 AT yahoo.com)`

Aquesta documentació està llicenciada d'acord amb les clàusules de la Llicència de Documentació Lliure de GNU.

Aquest programa està llicenciat d'acord amb les clàusules de la Llicència Pública General de GNU.