## glossari

### Tecnologies

Akonadi

  El mecanisme d'accés a les dades guardades per a totes les dades PIM (Personal Information Manager -gestor de la informació personal-) en la KDE SC 4. Un únic sistema d'emmagatzematge i sistema de recuperació permet eficiència i extensibilitat que no era possible davall KDE 3, cadascun dels components PIM disposava del seu propi sistema. Cal tindre en compte que l'ús d'Akonadi no canvia el format de les dades guardades (vCard, iCalendar, mbox, maildir, etc.) -senzillament només proporciona una nova forma d'accedir i actualitzar les dades-.</p><p> Els principals motius per al disseny i desenvolupament d'Akonadi són de naturalea tècnica, és a dir disposar d'una manera única per a l'accés a les dades PIM (contactes, calendaris, correus electrònics…) de diferents aplicacions (p. ex. KMail, Calligra Words, etc.), eliminant així la necessitat d'escriure codi pareixent ací i allà.</p><p> Un altre objectiu forma part d'aplicacions IGU com KMail, des de l'accés directe a recursos externs com el correu en els servidors -este va ser un motiu important en el passat pels informes d'error i desitjos referint-se al rendiment o la capacitat de resposta.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://community.kde.org/KDE_PIM/Akonadi" target="_top">Akonadi per al PIM de KDE</a></p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/Akonadi" target="_top">Viquipèdia: Akonadi</a></p><p> <a href="https://techbase.kde.org/KDE_PIM/Akonadi" target="_top">Techbase - Akonadi</a>

  Veure també IGU, KDE.

Aplicacions

  Les aplicacions es basen en els projectes de biblioteques del nucli de la comunitat KDE, actualment els Frameworks de KDE i anteriorment la plataforma KDE.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://community.kde.org/Promo/Guidance/Branding/Quick_Guide/" target="_top">KDE Branding</a>

  Veure també Plasma, Frameworks, Plataforma.

aRts

  El marc de so en KDE 2 i 3. La seua naturalea tasca-simple ha causat problemes quan es trobaven dues fonts de so. En l'escriptori Plasma se substituïx per Phonon.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/ARts" target="_top">Viquipèdia: ARts</a>

  Veure també KDE, Phonon, Plasma.

D-Bus

  D-Bus o Desktop Bus és un sistema de missatges de servei-intern. Desenvolupat per Red Hat®, que va ser fortament influenciat pel DCOP de KDE 3, al qual substituïx. La majoria de sistemes operatius POSIX suporten D-Bus, i existix un port per a Windows. És utilitzat per les Qt 4 i GNOME.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://freedesktop.org/wiki/Software/dbus/" target="_top">FreeDesktop.org: What is D-Bus?</a></p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/D-Bus" target="_top">Viquipèdia: D-Bus</a>

  Veure també DCOP, GNOME, KDE, Qt™.

DCOP

  DCOP, vol dir Desktop COmmunication Protocol -protocol de comunicació de l'escriptori-, és un inter-processos lleuger i un component de programari per al sistema de comunicació utilitzat en KDE 3. Substituït amb D-Bus en la KDE SC 4.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/DCOP" target="_top">Viquipèdia: DCOP</a>

  Veure també D-Bus, KDE.

Flake

  Flake és una biblioteca de programació que s'utilitza en Calligra. Funcionalment, oferix «formes» per a mostrar el contingut i eines per a manipular el contingut. Les «formes» es poden acostar o rotar i es poden agrupar per a treballar com una única «forma», al voltant de la qual el flux de text és possible.</p><p> Més informació:</p><p><a href="https://community.kde.org/Calligra/Libs/Flake" target="_top">KDE Community Wiki: Flake</a>

  Veure també KDE, KPart.

Frameworks

  Els Frameworks 5 de KDE és la pròxima generació de les biblioteques KDE, modulars i optimitzades per a una fàcil integració amb les aplicacions Qt™. Els Frameworks oferixen una àmplia varietat de funcionalitats comunament necessàries: madures, revisades per parelles i biblioteques ben provades amb termes de llicència amistosos. Hi ha més de 70 Frameworks diferents que proporcionen solucions incloent integració amb el maquinari, suport per a formats de fitxer, ginys addicionals, funcions de traçat, correcció ortogràfica i més. Molts dels Frameworks multiplataforma i tenen poca o cap dependència addicionals fent que siguen fàcils de construir i afegir a qualsevol aplicació Qt™.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://community.kde.org/Frameworks" target="_top">KDE Wiki de la comunitat: Frameworks</a>

  Veure també KDE, Plasma, Aplicacions, Plataforma.

Obtín novetats candents

  <span class="emphasis"><em>G</em></span>et <span class="emphasis"><em>H</em></span>ot <span class="emphasis"><em>N</em></span>ew <span class="emphasis"><em>S</em></span>tuff (GHNS -Obtín novetats candents-) és un estàndard obert que facilita als usuaris a descarregar i instal·lar diverses extensions per a les seues aplicacions. La nostra implementació de GHNS és utilitzada per Plasma (per exemple, per a obtindre nous temes d'escriptori), i per moltes aplicacions i ginys.

  Veure també KDE, Plasma.

GHNS

  GHNS és l'acrònim de Get Hot New Stuff «Obtín novetats candents».

  Veure també Obtín novetats candents.

Procés de treball IO

  Els processos de treball IO permeten a les aplicacions KDE accedir a recursos remots amb tanta facilitat com als recursos locals (fent-los «transparents a xarxa»). Els recursos remots (p. ex. els fitxers) podran emmagatzemar-se en recursos compartits SMB o similars.

  Veure també SMB, KDE.

KHTML

  KHTML és el motor de renderitzat HTML per a l'escriptori Plasma KDE, com l'utilitzat pel navegador Konqueror. També proporciona una KPart que permet a totes les aplicacions de KDE mostrar contingut web. Una nova introducció, Qt™ WebKit és també per al desenvolupament d'aplicacions de Plasma i altres.

  Veure també KDE, Konqueror, KPart, Plasma, WebKit.

KIO

  El sistema KDE d'entrada/eixida que fa ús dels anomenats «processos de treball IO».

  Veure també Procés de treball IO, KDE.

Kiosk

  Kiosk és un marc de treball per a restringir les capacitats de l'usuari sobre un sistema de plataforma KDE, ideal per al seu ús en entorns restrictius com cibercafès. És present a KDE 3 i KDE 4, però l'eina d'administració, Kiosktool només es troba a KDE 4. Es pot ser utilitzar per a configurar les aplicacions de KDE 4, o es poden mantindre les configuracions kiosk editant els fitxers de configuració manualment.

  Veure també KDE.

KPart

  La KPart és una tecnologia d'incrustar que permet a les aplicacions KDE incrustar altres aplicacions KDE. Per exemple, la vista de text emprada per Konqueror és un KPart.

  Veure també Konqueror.

KSycoca

  KSycoca (KDE <span class="emphasis"><em>Sy</em></span>tem <span class="emphasis"><em>Co</em></span>nfiguration <span class="emphasis"><em>Ca</em></span>che) és un cau de configuració que, per exemple, garantix el ràpid accés a les entrades del menú.

  Veure també KBuildSycoca.

Plataforma

  Anteriorment la base de les biblioteques i els serveis necessaris per a executar les aplicacions KDE. És utilitzat pel nucli i els desenvolupadors de tercers per a crear programari KDE. Sobretot si s'inclouen els marcs de treball i eines de desenvolupament que es poden anomenar com la Plataforma de desenvolupament de KDE. La plataforma de KDE es basa en una sèrie de pilars, per exemple Akonadi, Solid i Phonon.

  Veure també KDE, Plasma, Aplicacions, Frameworks, Akonadi, Solid, Phonon.

Phonon

  Una API multimèdia multiplataforma, interfície per a connectar amb les plataformes existents, com ara motors del «gstreamer» i «xine». KDE 2 i 3 depenen d'aRts per al so. Phonon el substituïx.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/Phonon_(software)" target="_top">Viquipèdia: Phonon (programari)</a></p><p> <a href="https://phonon.kde.org/" target="_top">Lloc web de Phonon</a>

  Veure també aRts, KDE.

Solid

  Solid proporciona una única API per a l'administració de maquinari. El maquinari s'agrupa en «dominis». Atés que els dorsals per a Solid són connectables, Solid ajuda als desenvolupadors d'aplicacions a escriure menys codi, i és independent de la plataforma.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://solid.kde.org/" target="_top">Discover Solid</a>

  Veure també KDE.

Threadweaver

  Esta biblioteca de programació per fils estén la disponibilitat entre els processadors de múltiples nuclis tant com siga possible, donant-los prioritat abans de fer cua per a la seua execució. ThreadWeaver proporciona una interfície de treball d'alt nivell per a programar en multiprocés.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://api.kde.org/frameworks/threadweaver/html/index.html" target="_top">Documentació de l'API - ThreadWeaver</a>

  Veure també KDE.

WebKit

  Motor de renderitzat HTML, procedent d'una branca de KHTML. Aprovada per Apple™ i desenvolupat per a Safari™. Webkit porta tota la funcionalitat de nou a la KDE SC 4, on està disponible a través de Qt™.</p><p> Més informació: </p><p> <a href="https://webkit.org/" target="_top">WebKit home page</a></p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/WebKit" target="_top">Viquipèdia: WebKit</a>

  Veure també KDE, KHTML.

### X.Org

Antialiàsing

  Si es menciona en el context de KDE, antialiàsing sovint significa el suavitzat de les lletres visibles en la pantalla. La versió 3.3 de les Qt™ o posteriors, utilitzada conjuntament amb X.Org fa possible este efecte davall KDE.

  Veure també KDE, Qt™.

X-Server

  X-Server representa una capa bàsica sobre la qual es construïxen les diverses IGU, com ara KDE. Manipula el ratolí bàsic i l'entrada del teclat (tant des d'un amfitrió local com des d'un remot) i proporciona rutines gràfiques elementals per a dibuixar rectangles i altres figures primitives.

  Veure també KDE, IGU.

### Aplicacions

Dolphin

  El gestor de fitxers predeterminat en les Aplicacions de KDE. Compta amb un quadro lateral (llocs), però la navegació es fa principalment sobre de la finestra principal. La divisió de finestres és possible, i les vistes es poden aplicar a finestres individuals. Muntar i desmuntar dispositius USB es pot fer en el quadro lateral. Es poden afegir altres directoris al quadro «Llocs». També és possible una vista en arbre.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://www.kde.org/applications/system/dolphin/" target="_top">Dolphin</a></p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/Dolphin_(file_manager)" target="_top">Viquipèdia: Dolphin</a></p><p> <a href="https://userbase.kde.org/Dolphin/File_Management/ca" target="_top">Userbase: Guia d'aprenentatge per a la Gestió de fitxers</a>

  Veure també KDE, Konqueror.

KBuildSycoca

  KBuildSycoca4 és un programa de la línia d'ordres i regenera l'anomenat KSycoca. Açò és d'utilitat, per exemple, si falta algun o tots els mòduls en Configuració del sistema.

  Veure també KSycoca, Configuració del sistema.

KInfoCenter

  El Kinfocenter es va originar com a part del Kcontrol des de KDE 3.1. En la KDE SC 4 va ser substituït per mòduls configurats en Configuració del sistema, sobretot Solid, i està sent presentada de nou com una aplicació en Plasma.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://www.kde.org/applications/system/kinfocenter/" target="_top">KInfoCenter</a></p><p> <a href=</p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/Kinfocenter" target="_top">Viquipèdia: KInfoCenter</a>

  Veure també KDE, Solid, Configuració del sistema.

Konqueror

  Konqueror és un navegador web, visor d'imatges, gestor de fitxers i molt més, i una part central del projecte KDE. Trobareu més informació quant a Konqueror a <a href=https://konqueror.org/" target="_top">www.konqueror.org</a>.

  Veure també KDE.

KRunner

  La minilínia d'ordres a la qual s'accedix des del menú clàssic, la drecera de teclat Alt+F2, o feu clic dret damunt de l'escriptori. En la KDE SC 4 amb part d'un nom es mostraran tots els resultats possibles.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://userbase.kde.org/Plasma/KRunner/ca" target="_top">UserBase: Utilitzar KRunner</a>

  Veure també KDE, Plasma.

KWin

  KWin és el gestor de finestres. Ací és on la decoració de les finestres es pot canviar i aplicar temes. La KDE SC 4 estén KWin per a donar suport als efectes de composició en 3D a l'escriptori.</p><p> Més informació: </p><p> <a href="https://userbase.kde.org/KWin/ca" target="_top">UserBase: KWin</a>

  Veure també KDE, X-Server.

Mini-CLI

  Mini <span class="emphasis"><em>C</em></span>ommand <span class="emphasis"><em>L</em></span>ine <span class="emphasis"><em>I</em></span>nterface. Sinònim per a KRunner.

  Veure també KRunner.

Paginador

  Un paginador «pager» és un xicotet programa o una miniaplicació del quadro que mostra la posició de les finestres en l'escriptori i si teniu diversos escriptoris virtuals vos oferix una visió general sobre tots.

  Veure també KDE, Iniciador d'aplicacions, Kicker, Quadro, Plasma, Escriptoris virtuals.

Configuració del sistema

  Este és el projecte i el nom del fitxer del Centre de control de KDE. Configuració del sistema us permet personalitzar virtualment cada opció de configuració de KDE.

  Veure també KDE, KInfoCenter.

### Terminologia de l'escriptori

Activitats

  Les activitats són un conjunt de ginys Plasma que tenen el seu propi fons de pantalla.</p><p> Un xic com escriptoris virtuals, però no del tot. Per exemple teniu una «activitat laboral» amb canals RSS, una nota amb les tasques pendents, una vista de carpeta amb fitxers relacionats, i un fons de pantalla subtil.</p><p> Al costat, teniu una «activitat de temps de lleure», amb vistes prèvies de fotos en família i els gossos, canals RSS dels blogs favorits, una vista de carpeta que mostra la col·lecció de pel·lícules, una miniaplicació de twitter i, per descomptat, Iron Maiden com a fons de pantalla que m'han agradat des de principis dels 80.</p><p> A les 17.00 hores es canvia d'«activitat laboral» a «activitat de temps de lleure».</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://userbase.kde.org/Plasma/ca" target="_top">PMF per a Plasma</a>

  Veure també KDE, Escriptoris virtuals.

Brisa

  Brisa és el tema predeterminat de Plasma. El nou tema és de gran contrast, un tema prim per a l'espai de treball. Està disponible en variants amb llum i fosques. Gràfics i disposicions tipogràfiques més simples i monocromàtiques, centrat en oferir una experiència d'usuari neta i visualment clara.

  Veure també KDE, KSVG, Plasma, Oxygen.

Contenidor

  El contenidor és un grup de nivell superior de giny. Cada contenidor gestiona les dades d'aspecte i configuració del seu conjunt de ginys independentment d'un altre.</p><p> El resultat final és que es poden agrupar ginys dins d'un contenidor d'acord amb la importància del seu patró de treball, en comptes de mitjançant l'agrupació del directori.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://userbase.kde.org/Plasma/ca" target="_top">PMF per a Plasma</a>

  Veure també KDE, Giny (widget).

Arrossegar i deixar anar

  Este concepte permet substituir moltes accions com copiar fitxers d'un a l'altre amb un simple moviment del ratolí, p. ex. es copien fitxers prement damunt d'una icona en una finestra de Konqueror, movent el ratolí cap a una altra finestra mentre es manté premut el botó del ratolí i deixant-lo anar («deixant» l'objecte).

  Veure també Konqueror.

GNOME

  <span class="emphasis"><em>G</em></span>NU <span class="emphasis"><em>N</em></span>etwork <span class="emphasis"><em>O</em></span>bject <span class="emphasis"><em>M</em></span>odel <span class="emphasis"><em>E</em></span>nvironment, una de les IGU líders en UNIX®.

  Veure també IGU.

IGU

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>G</em></span>raphical <span class="emphasis"><em>U</em></span>ser <span class="emphasis"><em>I</em></span>nterface (interfície gràfica d'usuari). Tots els entorns d'escriptori (com ara KDE) són una IGU. La majoria de les IGU proporcionen característiques per al ratolí i/o les finestres per a manipular els programes.

  Veure també KDE.

Directori d'inici

  Este és el lloc en el sistema a on es guarden tots els vostres fitxers. Els podeu escriure fora d'esta carpeta, però totes les aplicacions estan configurades per a proposar-la com a lloc predeterminat. I açò és més fàcil, quan guardeu les vostres coses ací.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/Home_directory" target="_top">Viquipèdia: Home Directory</a>

  Veure també Dolphin.

KDE

  KDE és més que un programari. És una comunitat formada per programadors, traductors, col·laboradors, artistes, escriptors, distribuïdors i usuaris de tot el món. El nostre equip de tecnologia internacional s'ha compromés a crear el millor programari lliure per a l'escriptori. I no només els contribuents, però els usuaris i aficionats del programari KDE es troben al llarg de tot el planeta, ajudant a altres usuaris, difonent les notícies, o senzillament gaudint de l'experiència. Trobareu informació més detallada a <a href="https://kde.org/ca-va/" target="_top">www.kde.org</a>.</p><p> El nom ha canviat el seu significat al llarg del temps. Podeu descobrir més sobre la seua història a <a href="https://www.kde.org/community/history/" target="_top">la pàgina web de la història de KDE</a>.

  Veure també IGU.

Kicker

  En KDE 3, la barra era ubicada, usualment a la part inferior de la pantalla (A vegades anomenada el Quadro), a on es troben els iniciadors d'aplicacions, el Paginador, i els botons per a executar algunes aplicacions.

  Veure també Quadro, Plasma.

Iniciador d'aplicacions

  En Plasma hi ha un iniciador d'aplicacions en el qual les aplicacions s'ordenen per grups funcionals. «Preferides» substituïx «Aplicacions més utilitzades» en el menú clàssic, i s'hi poden afegir aplicacions. Fer clic dret també oferix la possibilitat d'afegir aplicacions a l'escriptori o al quadro. El ràpid accés a una aplicació menys utilitzada pot ser per al quadro de busca. Alternatives disponibles com el clàssic menú d'aplicacions en cascada amb menús emergents i el tauler d'aplicacions, un iniciador de pantalla completa. Plasma es pot utilitzar amb més d'un iniciador, s'ha de requerir.</p><p>

  Veure també KDE, Paginador, Quadro, Plasma.

Oxygen

  Oxygen era el tema predeterminat de la KDE SC 4. Dissenyat per a portar «una alenada d'aire fresc» a l'escriptori eliminant el simplista, icones animades, i la substitució per un tema net i amb icones de qualitat fotogràfica. Oxygen utilitza una paleta sense saturació per a evitar que les icones es convertisquen en una distracció i utilitza detallats gràfics escalables (SVG).</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/Oxygen_Project" target="_top">Viquipèdia: Oxygen Project</a>

  Veure també KDE, KSVG, Plasma, Brisa.

Quadro

  Es referix al quadro que, amb freqüència, residix a la part inferior de la pantalla.

  Veure també KDE, Kicker, Iniciador d'aplicacions, Plasma.

Plasma

  L'escriptori Plasma substituïx a KDesktop, Kicker i el motor de ginys SuperKaramba. Les miniaplicacions s'anomenen Ginys, i abasten des de ginys amb informació a les miniaplicacions, com ara una calculadora o un diccionari. </p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/KDE_Plasma_5" target="_top">Viquipèdia: Plasma 5 de KDE</a></p><p> <a href="https://www.kde.org/workspaces/" target="_top">Espais de treball de Plasma</a></p><p> <a href="https://userbase.kde.org/Plasma/ca" target="_top">Plasma</a>

  Veure també KDE, Kicker, Giny (widget).

Extracció «ripping»

  El procés de llegir dades de so des d'un unitat lectora de CD-ROM o DVD i emmagatzemant-les en el disc dur.

Escriptoris virtuals

  Un concepte popular d'UNIX® basat en gestors de finestres és el d'escriptoris virtuals. Açò significa que no només teniu una pantalla en la qual podeu disposar les finestres, ja que disposeu de diversos escriptoris. En canviar a un escriptori diferent (en general amb un paginador) només veureu les finestres que s'han iniciat en este o les que s'hi ha mogut. Una finestra també es pot fer «fixa» el que significa que apareix en tots els escriptoris virtuals.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://userbase.kde.org/Plasma/ca" target="_top">PMF per a Plasma</a>

  Veure també KDE, Iniciador d'aplicacions, Paginador.

### Desenvolupament de KDE

Qt™

  La IGU de KDE està construïda emprant com a base la biblioteca Qt™, la qual us proporciona molts elements gràfics (els anomenats «Ginys») que s'utilitzen per a construir l'escriptori. Trobareu més informació damunt de les Qt™ a <a href= "https://www.qt.io/developers/" target="_top">https://www.qt.io/developers/</a>..

  Veure també KDE, IGU, Giny (widget).

Git

  Git és un sistema distribuït de codi obert i lliure per al control de versions dissenyat per a manejar tot, des de petits projectes a molt grans amb velocitat i eficiència.</p><p> Cada clon de Git és una font de ple dret amb tot l'historial i plena capacitat de seguiment de la revisió, no depén de l'accés a la xarxa o un servidor central. Treballar-hi fent branques i barreja és fàcil i ràpid de fer.</p><p> Git s'utilitza per al control de versions de fitxers, igual que les eines com Mercurial, Bazaar, Subversion, CVS, Perforce i Visual SourceSafe.</p><p> Es va decidir que Git serà el sistema de control de versions principals de KDE, la substitució de SVN. S'ha utilitzat ja en alguns projectes KDE com Konversation i Amarok.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://git-scm.com/" target="_top">Pàgina web de Git</a>

  Veure també KDE, SVN.

i18n

  Abreviatura per a «internationalization». KDE (internacionalització de KDE), permet molts idiomes diferents i diferents tècniques i18n faciliten la traducció a tots estos idiomes de la IGU així com de la documentació que acompanya a KDE. Hi ha més informació disponible damunt del procés i18n a <a href="https://l10n.kde.org/" target="_top">l10n.kde.org</a>.

  Veure també KDE, IGU, l10n.

Kross

  Kross és un entorn de treball per a crear scripts, ens permet el suport a múltiples llenguatges de script. En el futur un sistema de connectors permetrà el suport d'altres llenguatges.

  Veure també KDE.

KDOM

  Un mòdul de les KPart per a crear DOM a KHTML (<span class="emphasis"><em>D</em></span>ocument <span class="emphasis"><em>O</em></span>bject <span class="emphasis"><em>M</em></span>odel) de manera que este siga capaç de representar totes les aplicacions disponibles. KSVG2 es basa en KDOM per a la KDE SC 4.

  Veure també KDE, KHTML, KPart, KHTML.

KJS

  Motor de JavaScript en la plataforma KDE.

  Veure també KDE, KPart, Plasma.

KSVG

  KSVG habilita el suport per a gràfics vectorials escalables en un navegador KHTML. KSVG2 estén açò per a la KDE SC 4.

  Veure també KDE, KHTML, KPart.

l10n

  Abreviatura per a «localization» (ubicació), el procés d'adaptar un programa a l'entorn local. Açò inclou p. ex. la moneda emprada per a transaccions comercials o el format de la data la traducció del text.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://l10n.kde.org/" target="_top">l10n.kde.org</a>

  Veure també i18n.

Giny (widget)

  En general, els ginys són elements gràfics com les barres de desplaçament, els botons o els camps d'entrada que s'utilitzen per a construir la IGU.</p><p> Els ginys de Plasma, són els components principals i assumixen una varietat de funcions, que van des de la visualització de l'escriptori i fons de pantalla associat, fins a mostrar el nivell de la bateria de l'ordinador portàtil, mostrar els dispositius endollats i dibuixar la barra de tasques: bàsicament, són xicotetes aplicacions que viuen en l'escriptori. A més, els ginys es poden agrupar en «Contenidors», igual que el quadro i, fins i tot l'escriptori mateix.

  Veure també Plasma, Contenidor, KDE, IGU.

SVN

  Abreviació per a <span class="emphasis"><em>Subversion</em></span>, un sistema per al control de versions. SVN és un mode molt elegant d'administrar versions de fitxers que permet treballar amb facilitat a més d'un desenvolupador en el mateix projecte. Trobareu una descripció de com aconseguir l'última versió (en desenvolupament) de KDE a través de SVN anònim en <a href="http://developer.kde.org/source/anonsvn.html" target="_top">http://developer.kde.org/source/anonsvn.html</a>.</p><p> Més informació damunt de SVN està disponible en <a href="http://subversion.tigris.org/" target="_top">http://subversion.tigris.org/</a>.

  Veure també Git.

XMLGUI

  Un entorn de treball per a programadors per al disseny de la interfície d'usuari. És àmpliament utilitzat per les KPart.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/XMLGUI" target="_top">Viquipèdia: XMLGUI</a></p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/Qt_Style_Sheets" target="_top">Viquipèdia: Qt Style Sheets</a>

  Veure també IGU, KPart, Qt™.

### Miscel·lània

RFC

  <span class="emphasis"><em>R</em></span>equest <span class="emphasis"><em>F</em></span>or <span class="emphasis"><em>C</em></span>omment (Sol·licitud de comentaris). Un mode habitual de publicar idees de nous protocols o procediments per a ser avaluats per la comunitat d'Internet. Encara que els RFC no són obligatoris, moltes aplicacions intenten adherir-se-hi, una vegada aprovats per la comunitat.</p><p> Per a més informació damunt dels RFC la trobareu a <a href="https://www.rfc-editor.org/" target="_top">la pàgina web dels RFC</a>.

### Diversos protocols

SMB

  <span class="emphasis"><em>S</em></span>erver <span class="emphasis"><em>M</em></span>essage <span class="emphasis"><em>B</em></span>lock (Bloc de missatges del servidor). Un protocol de xarxa utilitzat per les xarxes de Microsoft® Windows® per a accedir a sistemes de fitxers d'altres ordinadors.

  Veure també Procés de treball IO.

IRC

  <span class="emphasis"><em>I</em></span>nternet <span class="emphasis"><em>R</em></span>elay <span class="emphasis"><em>C</em></span>hat. Un protocol definit en el RFC 1459, el qual manipula l'especificació per a permetre conversacions en temps real.

  Veure també RFC.

Amfitrió

  Este pot ser un nom en el vostre fitxer `/etc/hosts` (`elmeuordinador`), un nom d'Internet (`www.kde.org`) o una adreça IP (`192.168.0.10`).

### Imprimix

ACL

  Abreviatura per a <span class="emphasis"><em>A</em></span>ccess <span class="emphasis"><em>C</em></span>ontrol <span class="emphasis"><em>L</em></span>ists; (llistes de control de l'accés). Les ACL s'empren per a comprovar l'accés que es dona a un usuari (autenticat). CUPS oferix una funcionalitat bàsica per a ACL per a impressió; que serà refinada en futures versions.

  Veure també Autenticació.

Protocol AppSocket

  AppSocket és un protocol per a la transferència de dades de la impressió, també anomenat freqüentment «Impressió directa TCP/IP». Hewlett-Packard® emprà AppSocket i li afegí unes quantes extensions que tingueren un gran èxit canviant de nom-lo i comercialitzant-lo davall la marca «HP® JetDirect»…

  Veure també Protocol JetDirect de HP®, Impressió directa TCP/IP.

Autenticació

  La comprovació de la identitat d'una persona (potser mitjançant un mecanisme usuari/contrasenya o un certificat) habitualment es coneix com a autenticació. Una vegada que hàgeu sigut autenticat, podreu obtindre o no accés al recurs sol·licitat, possiblement basat en les ACL.

  Veure també ACL.

Comunicació bidireccional

  En el context de la impressió, un servidor o amfitrió pot rebre informació addicional enviada de retorn per la impressora (missatges d'estat, etc.), bé com a resposta a una sol·licitud o sense cap sol·licitud. AppSocket ( = HP® JetDirect), CUPS i IPP permeten la comunicació bidireccional, però no LPR/LPD i la impressió a l'estil BSD…

  Veure també Protocol AppSocket, CUPS, Impressió directa TCP/IP, Protocol JetDirect de HP®, IPP, Impressió LPR/LPD.

Impressió a l'estil BSD

  Terme genèric per a diferents variants del mètode d'impressió tradicional d'UNIX®. La seua primera versió aparegué en els anys 70 sobre BSD UNIX® i l'any 1990 es va descriure formalment en un <a href="https://www.ietf.org/rfc/rfc1179.txt" target="_top">RFC 1179</a>.</p><p> En el moment quan es dissenyà per primera vegada la impressió «remota» BSD, les impressores estaven connectades amb ports sèrie o directament connectades amb un amfitrió (amb una Internet formada per menys de 100 nodes); les impressores empraven paper continu perforat en les bandes laterals, s'alimentaven emprant un mètode de tracció, imprimien columnes senzilles de text ASCII que s'obtenia per martelleig mecànic damunt del suport i prenien el paper d'una safata davall de la taula i el retornaven en forma de paper plegat en zig-zag -com una «serp»-. La impressió remota consistia en un amfitrió en l'habitació contigua que enviava fitxers per a imprimir.</p><p> Com ha canviat la tecnologia! Les impressores utilitzen guillotines per a tallar el paper, tenen una intel·ligència integrada per a calcular les imatges de les pàgines que se'ls envien emprant llenguatges molt potents de descripció de pàgines (PDL), moltes d'elles són nodes propis en la xarxa, disposen de CPU, memòria RAM, disc dur i d'un sistema operatiu propi i estan connectades amb una xarxa amb milions d'usuaris potencials…</p><p> És una veritable prova de la flexibilitat del concepte que té UNIX® de dur a terme les coses, que ha fet que la «Impressió de línies» funcione amb fiabilitat fins i tot davall les condicions modernes. Però a la fi ha arribat l'hora d'alguna cosa nova, IPP.

  Veure també IPP, CUPS, Impressió LPR/LPD.

CUPS

  Abreviatura de <span class="emphasis"><em>C</em></span>ommon <span class="emphasis"><em>U</em></span>NIX <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinting <span class="emphasis"><em>S</em></span>ystem (sistema d'impressió comú d'UNIX®); CUPS és el sistema d'impressió més modern d'UNIX® i Linux, i també proporciona serveis d'impressió entre plataformes a clients Microsoft® Windows® i Apple macOS®. Basat en IPP, evita tots els problemes de l'antiga impressió a l'estil BSD, proporcionant autenticació, encriptació i les ACL, junt amb moltes altres prestacions. Alhora que és prou compatible per a servir clients heretats que no empren IPP sinó LPR/LPD (a l'estil BSD).</p><p> CUPS és capaç de controlar qualsevol impressora PostScript® emprant PPD (PostScript Printer Description file -- «fitxer de descripció de la impressora Postscript») subministrat pel venedor i que originalment tan sols estava orientat a la impressió amb Microsoft® Windows NT. La impressió amb KDE aconseguix la màxima potència si està basada en CUPS.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://www.cups.org" target="_top">La pàgina web de CUPS</a>

  Veure també ACL, Autenticació, Impressió a l'estil BSD, IPP, Impressió LPR/LPD, PPD.

CUPS-FAQ

  <a href="https://www.cups.org/faq.html" target="_top">CUPS-FAQ</a> és un recurs de gran valor per a respondre nombroses preguntes del sistema d'impressió CUPS a qualsevol usuari novell.

Dimoni

  Abreviatura de <span class="emphasis"><em>D</em></span>isk <span class="emphasis"><em>a</em></span>nd <span class="emphasis"><em>e</em></span>xecution <span class="emphasis"><em>mon</em></span>itor; Els dimonis estan presents a tots els sistemes UNIX® per a fer les tasques independentment de la intervenció de l'usuari. Els lectors més familiaritzats amb Microsoft® Windows® poden comparar dimonis i les tasques de les quals són responsables amb els «serveis».</p><p> Un exemple de dimoni present en la majoria de sistemes UNIX® és el LPD (Line Printer Daemon -dimoni d'impressió en línia-); CUPS és considerat en el món UNIX® com el successor de LPD i també opera a través d'un dimoni.

  Veure també SPOOLing (gestió de cues).

Base de dades, Linuxprinting.org

  Ja fa uns quants anys, quan la impressió a Linux era realment difícil (la majoria d'usuaris tan sols coneixia la impressió mitjançant la línia d'ordres i no existien opcions per a dispositius específics), en Grant Taylor, autor de «Linux Printing HOWTO», recollí la major part de la informació disponible sobre impressores, controladors i filtres en una base de dades.</p><p> Amb el concepte emergent de CUPS, estengué l'ús dels PPD fins cap a les impressores que no eren PostScript, comprengué el potencial de la seua base de dades: Si un posa els diferents blocs de dades (amb el contingut que podia descriure's en les línies «Quin dispositiu imprimix amb quin filtre Ghostscript o d'un altre tipus?», «Com de bé?» i «Quina línia d'ordres està disponible?») en fitxers compatibles PPD, podria tindre tota la potència de CUPS damunt dels tradicionals «controladors» d'impressió.</p><p> Açò ha evolucionat en un concepte més ampli, conegut com a «Foomatic». Foomatic estén les capacitats d'altres gestors de cues diferents de CUPS (LPR/LPD, LPRng, PDQ, PPR) fins a un cert límit («robant» alguns conceptes de CUPS). La base de dades de Linuxprinting no és tan sols una parada per a usuaris de Linux -- persones que executen altres SO basats en UNIX® (com *BSD o macOS®) també hi trobaran informació i programari útil.

  Veure també Foomatic, Base de dades Linuxprinting.org.

Impressió directa TCP/IP

  Este és un mètode que utilitza amb freqüència el port TCP/IP 9100 per a connectar-se amb la impressora. Funciona amb moltes impressores de xarxa modernes i disposa d'alguns avantatges sobre LPR/LPD, perquè és més ràpid i proporciona una mica de «dades de realimentació per al canal de retorn» des de la impressora a l'amfitrió que envia la tasca.

  Veure també Protocol AppSocket, Protocol JetDirect de HP®.

Controladors, controladors d'impressora

  El terme «controladors d'impressora», emprat en el mateix sentit que en la plataforma Microsoft® Windows®, no és totalment aplicable a una plataforma Linux o UNIX®. La característica de «controladors» sobre UNIX® és subministrada per diversos components modulars treballant conjuntament. En el cor de tot plegat estan els «filtres», els quals convertixen un cert format a un altre que puga entendre la impressora de destinació. En la majoria de casos els filtres poden estar connectats en una completa «cadena» de filtratge, en la qual tan sols s'envia a la impressora el resultat de l'últim filtre. La transferència real de dades per a la impressió, es fa a través d'un «dorsal».

  Veure també Filtre, PPD.

Encriptació

  L'encriptació de dades confidencials és un assumpte molt important si les transferiu a través d'Internet o fins i tot per Intranets.</p><p> La impressió a través de protocols tradicionals no està encriptada -- és molt fàcil d'interceptar, p. ex. en PostScript® o dades PCL transferides a través de cables.</p><p> De manera que en el disseny d'IPP es va preveure l'ús de connectors amb mecanismes d'encriptació (els quals poden ser proveïts per altres mitjans com els estàndards d'encriptació per a trànsit HTTP: SSL i TLS).

  Veure també Autenticació, CUPS, IPP, Encriptació SSL(3), Encriptació TLS.

Epson

  Les impressores a raig de tinta d'Epson pertanyen al conjunt de models millor acceptats pels controladors de programari lliure perquè la companyia no ha considerat secreta esta informació i entregà la documentació específica als desenvolupadors. L'excel·lent qualitat d'impressió aconseguida per Gimp-Print sobre la sèrie d'impressores Stylus es pot atribuir a esta política d'obertura.

Seqüències d'escapada

  Les primeres impressores que van existir tan sols imprimien dades ASCII. Per a iniciar una nova línia o per a expulsar una pàgina, incloent-hi seqüències d'ordres especials, que normalment anaven precedides d'un caràcter [ESC]. HP® evolucionà este concepte mitjançant les seues diferents versions del llenguatge PCL fins a arribar a hui dia, havent desenvolupat un complet Llenguatge descriptor de pàgina (PDL) a partir d'aquells humils inicis.

  Veure també PCL, PDL.

ESC/P

  Abreviatura de <span class="emphasis"><em>E</em></span>pson <span class="emphasis"><em>S</em></span>tandard <span class="emphasis"><em>C</em></span>odes for <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinters (codis estàndard d'Epson per a impressores). A part de PostScript® o PCL, el llenguatge ESC/P d'Epson és un dels més coneguts.

  Veure també PCL, PostScript®, HP®/GL.

Filtre

  Els filtres, en general, són programes que reben dades d'entrada, les processen i la passen com a informació d'eixida. Els filtres poden o no modificar les dades.</p><p> Els filtres, en el context de la impressió, són programes que convertixen un fitxer (destinat per a la impressió, però que el seu format actual no és l'adequat) en un fitxer imprimible. A vegades és necessari construir autèntiques «cadenes de filtratge» per a aconseguir l'objectiu, enviant l'eixida d'un dels filtres cap a l'entrada del següent.

  Veure també Ghostscript, RIP.

Foomatic

  Foomatic va començar com el nom d'embolcall per a un conjunt diferent d'utilitats disponibles a <a href="https://wiki.linuxfoundation.org/openprinting/database/foomatic" target="_top">Linuxprinting.org</a>. Estes eines estan dirigides a l'ús del tradicional Ghostscript i d'altres filtres d'impressió més fàcils per als usuaris i ampliar les característiques dels filtres afegint més interruptors a la línia d'ordres o explicant les dades en execució al controlador.</p><p> Més recentment, Foomatic es decanta cap a l'acció de fer-se amb un sistema, que li permeta la configuració del subsistema d'impressió contigu amb un conjunt unificat d'ordres (encara que, açò, és molt més complicat que la interfície IGU de KDE, la qual ve a conformar una tasca similar al de diferents subsistemes d'impressió).

Ghostscript

  Ghostscript és un intèrpret per al llenguatge PostScript® i per a PDF o Raster Image Processor (RIP) en programari, originalment desenvolupat per en L. Peter Deutsch. També hi ha disponible una versió GPL per al seu lliure ús i distribució. Ghostscript és extensament emprat dins del món Linux i UNIX® per a la transformació PostScript® en dades convenients per a ser enviades cap a dispositius no PostScript®. Més informació: <a href="https://www.ghostscript.com/" target="_top">Ghostscript Homepage</a>

  Veure també PostScript®, RIP.

Gimp-Print

  Contràriament al seu nom, Gimp-Print no és el connector que s'utilitzarà per a imprimir des del popular programa Gimp -- la base del seu codi també pot utilitzar-se per a compilar en…</p><p>…un conjunt de PPD i de filtres associats que s'integren completament a CUPS, implementant al voltant de 130 models diferents d'impressora, en molts casos proporcionant qualitat d'eixida fotogràfica;</p><p>…un filtre Ghostscript que pot utilitzar-se amb qualsevol altre programa que necessite un programari-RIP;</p><p>…una biblioteca que puga ser emprada per altres aplicacions de programari en la necessitat de funcions de <a href="http://ca.wikipedia.org/wiki/Tramar" target="_top">tramat</a>.

  Veure també Lexmark, RIP, Ghostscript.

HP®

  Abreviatura per a <span class="emphasis"><em>H</em></span>ewlett-<span class="emphasis"><em>Packard</em></span>; una de les primeres companyies a distribuir els seus propis controladors d'impressora per a Linux. - Més recentment, la companyia ha fet el llançament del seu paquet de controladors «HPIJS», incloent-hi el codi original i una llicència lliure. Este és el primer fabricant d'impressora en fer-ho. HPIJS implementa els actuals models de tinta i DeskJet d'HP.

HP®/GL

  Abreviació per a <span class="emphasis"><em>HP®</em></span> <span class="emphasis"><em>G</em></span>raphical <span class="emphasis"><em>L</em></span>anguage (llenguatge gràfic d'HP®); un llenguatge d'impressora HP® és principalment emprat per a traçadors; la majoria és programari CAD (Computer Aided Design -disseny assistit per ordinador) que programen l'eixida de fitxers HP®/GL per a la impressió.

  Veure també ESC/P, PCL, PostScript®.

Protocol JetDirect de HP®

  Un terme de marca per HP® per a descriure la seua implementació de la transferència de dades d'impressió cap a la impressora mitjançant un dels dos protocols; «AppSocket» o «Impressió directa TCP/IP».

  Veure també Protocol AppSocket, Impressió directa TCP/IP.

IETF

  Abreviació per a <span class="emphasis"><em>I</em></span>nternet <span class="emphasis"><em>E</em></span>ngineering <span class="emphasis"><em>T</em></span>ask <span class="emphasis"><em>F</em></span>orce; una assemblea d'Internet, els experts en programari i maquinari hi parlen de tecnologies noves connectades amb una xarxa i molt sovint arriben a conclusions, el qual és considerat per molts com a estàndards. El «TCP/IP» és l'exemple més famós.</p><p> Els estàndards de la IETF, així com els seus esborranys, xerrades, idees i guies d'aprenentatge d'utilitat, són posats per escrit en la famosa sèrie de «RFC», els quals estan disponibles al públic i inclòs en la majoria de distribucions Linux i BSD.

  Veure també IPP, PWG, RFC.

IPP

  Abreviació per a <span class="emphasis"><em>I</em></span>nternet <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinting <span class="emphasis"><em>P</em></span>rotocol (protocol d'impressió per Internet); definit en una sèrie de RFC acceptats per la IETF amb l'estat d'«estàndard proposat»; ha sigut dissenyat per la PWG. - IPP és un disseny completament nou per a la impressió en xarxa, però este utilitza un conegut i nou mètode de provada eficàcia per a la transferència de dades real: HTTP 1.1! Per a no «reinventar la roda» este es basa en un robust estàndard de la Internet actual, IPP és capaç d'un ús relativament fàcil entre altres mecanismes estàndards compatibles amb el HTTP:</p><p> Bàsic, resums, o mecanismes d'autenticació de certificats.</p><p> SSL o TLS per a l'encriptació de la transferència de dades.</p><p> LDAP per als serveis de directori (per a publicar dades en les impressores, opcions de dispositiu, controladors, costos a la xarxa; o per a comprovar contrasenyes fent autenticació).

  Veure també CUPS, PWG, IETF, RFC, Encriptació TLS.

Lexmark

  Va ser una de les primeres companyies a distribuir els seus propis controladors d'impressora per a Linux, per a alguns dels seus models. Encara que, aquells controladors només són en binari (no hi ha disponible el codi font) i pel qual no poden ser utilitzats per a integrar-se en altres projectes de programari lliure d'impressió.

Linuxprinting.org

  Linuxprinting.org = No només per a Linux; tots els SO UNIX®, com els *BSD i Unices comercials poden trobar la informació útil de la impressió en este lloc. És la casa per a l'interessant projecte Foomatic, que s'esforça a desenvolupar «Meta Print Spool i el joc d'utilitats per a la configuració del controlador» (sent capaç de configurar, mitjançant una interfície comuna, diferents subsistemes d'impressió i els seus controladors requerits) amb la capacitat de transferir totes les cues, impressores i fitxers de configuració sense marques a un altre gestor de cues sense un nou esforç de configuració. - Ells, també mantenen la base de dades de la impressió; una col·lecció de controladors i la informació de dispositiu que permet a cadascú trobar la informació actual damunt del model d'impressora i també genera en línia els fitxers de configuració per a qualsevol gestor_de_cues/controlador/dispositiu combo que se sap que funciona en un subsistema d'impressió Linux o UNIX® comú.

  Veure també Base de dades Linuxprinting.org.

Base de dades Linuxprinting.org

  La <a href="https://www.openprinting.org/printers" target="_top">base de dades</a> conté impressores i controladors adequats. Més informació: <a href="https://wiki.linuxfoundation.org/openprinting/database/indexfaq" target="_top">Linuxprinting.org FAQ</a>

  Veure també Foomatic.

Impressió LPR/LPD

  LPR == alguns ho traduïxen <span class="emphasis"><em>L</em></span>ine <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinting <span class="emphasis"><em>R</em></span>equest, i d'altres: <span class="emphasis"><em>L</em></span>ine <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinter <span class="emphasis"><em>R</em></span>emote.

  Veure també Impressió a l'estil BSD.

Tipus MIME

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>M</em></span>ultipurpose (o Multimèdia) <span class="emphasis"><em>I</em></span>nternet <span class="emphasis"><em>M</em></span>ail <span class="emphasis"><em>E</em></span>xtensions (extensions polivalents per a correu d'Internet); els tipus MIME són principalment emprats per al transport de dades binàries (com ara els adjunts de correu que contenen gràfics) sobre connexions de correu que normalment tan sols es transmeten mitjançant caràcters ASCII: pel que les dades han d'estar codificades en ASCII.</p><p> Més tard este concepte ha sigut ampliat per a acabar descrivint un format de dades independent de la plataforma, però alhora no ambigu. A la manera de fer de Windows® tothom sap que les extensions .doc són per a Microsoft® Word.</p><p> Açò és manejat amb ambigüitat sobre la plataforma Windows®: les extensions .doc també són emprades per a fitxers de text senzills o per a fitxers Adobe Framemaker. I si un autèntic fitxer Word és canviat el nom amb una extensió diferent, este ja no pot ser obert pel programa.</p><p> Els tipus de fitxer MIME tenen una cadena de reconeixement i els reconeixen, descrivint el seu format de fitxer basat en <span class="emphasis"><em>categoria_principal/subcategoria</em></span>. Dintre d'IPP, els fitxers d'impressió també són descrits utilitzant l'esquema dels tipus MIME. Els tipus MIME estan registrats amb la IANA (Internet Assigning Numbers <span class="emphasis"><em>Association</em></span>) per a mantindre'ls com a inequívocs.</p><p> CUPS disposa d'alguns tipus MIME registrats com a propis, com el <span class="emphasis"><em>application/vnd.cups-raster</em></span> (per al format d'imatge CUPS intern de la trama).

  Veure també CUPS, Gimp-Print.

PCL

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinter <span class="emphasis"><em>C</em></span>ontrol <span class="emphasis"><em>L</em></span>anguage (llenguatge de control de la impressió); desenvolupat per HP®. PCL va començar en la versió 1 com a un senzill conjunt d'ordres per a la impressió ASCII; ara, en les seues versions PCL6 i PCL-X, és capaç d'imprimir els gràfics i el color - però fora del regne de Microsoft® Windows® i HP-UX® (HP® té en propietat una marca UNIX®), açò no és gaire emprat…

  Veure també ESC/P, HP®/GL, PDL, PostScript®.

PDL

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>P</em></span>age <span class="emphasis"><em>D</em></span>escription <span class="emphasis"><em>L</em></span>anguage (llenguatge de descripció de la pàgina); Les PDL descriuen, d'un mode resumit, la representació gràfica d'una pàgina. - Abans que esta siga realment transferida a l'impressor, un PDL primer ha de ser «interpretat». En UNIX®, el PDL més important és PostScript®.

  Veure també ESC/P, HP®/GL, PCL, PostScript®.

Píxel

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>Pic</em></span>ture <span class="emphasis"><em>El</em></span>ement (element del paper pintat); este terme descriu la part més xicoteta d'un quadro d'imatge tramat (o siga tant si està imprés en un paper com si mostrat en un monitor mitjançant un tub de raigs catòdics o els elements d'un LCD). Com qualsevol gràfic o representació d'imatge en estos tipus de dispositius d'eixida, és compost de píxels, els valors de «ppp» (píxel per polzada -«ppi» en anglés-) i ppp (punts per polzada -dpi en anglés-) són un paràmetre important per a la qualitat total i la resolució d'una imatge.

  Veure també Filtre, Ghostscript, PostScript®, Imatge Raster.

PJL

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>P</em></span>rint <span class="emphasis"><em>J</em></span>ob <span class="emphasis"><em>L</em></span>anguage (llenguatge per a la tasca de la impressió); desenvolupat per HP® per a controlar i influir de manera predeterminada, i per a la configuració de les tasques d'una impressora. Açò no tan sols pot ser emprat per a les impressores d'HP® (PCL-); també moltes PostScript® i d'altres entenen les ordres PJL enviades dintre d'una tasca d'impressió o en una senyal a part.

  Veure també PCL.

PostScript®

  PostScript® (sovint escurçat a «PS») és l'estàndard de facto en el món UNIX® per a la impressió de fitxers. Ha sigut desenvolupat per Adobe i llicenciat a fabricants d'impressora i companyies de programari.</p><p> Com les dades especificades PostScript® han sigut publicades per Adobe, també hi ha implementacions disponibles de «terceres parts» de programari per a la generació i interpretació PostScript® (un dels més coneguts en el món del programari lliure és Ghostscript, un poderós intèrpret de PS).

  Veure també ESC/P, HP®/GL, PCL, PPD.

PPD

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>P</em></span>ostScript <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinter <span class="emphasis"><em>D</em></span>escription (descripció per a impressora PostScript); Les PPD són fitxers ASCII emmagatzemant tota la informació sobre les capacitats especials d'una impressora, més les definicions de les ordres (PostScript- o PJL-) per a visitar una certa capacitat (com la impressió «duplexing»).</p><p> Com l'explicació dels acrònims revela, els PPD originalment tan sols eren per a impressores PostScript®. CUPS ha ampliat el concepte PPD a tots els tipus d'impressores.</p><p> Les PPD per a les impressores PostScript® són proveïdes pels venedors. Poden utilitzar-se amb CUPS i KDE per a tindre accés al màxim de característiques de qualsevol impressora PostScript®. L'equip KDE recomana utilitzar un PPD original en comptes d'utilitzar-lo amb Microsoft® Windows NT.</p><p> Les PPD per a impressores no PostScript <span class="emphasis"><em>necessiten</em></span> un «filtre» acompanyant per tal de poder tractar els fitxers d'impressió PostScript® en un format entenedor per al dispositiu. Estos filtres/PPD combos no estan disponibles (encara) per als venedors. Després de la iniciativa dels desenvolupadors CUPS d'utilitzar les PPD, la comunitat del programari lliure era força creativa per a passar ràpidament al funcionament de la majoria de models d'impressora utilitzats actualment, per a PPD i filtres Ghostscript clàssics. Però un avís: la qualitat del llistat varia de «full d'eixida de qualitat fotogràfica» (utilitzada per Gimp-Print en la majoria d'Epson inkjets) a «quasi il·legible» (utilitzada per Foomatic amb filtres Ghostscript per als models relacionats com el «paperweight» en la base de dades Linuxprinting.org).

  Veure també CUPS, Linuxprinting.org, PostScript®.

printcap

  En sistemes d'impressió a l'estil BSD, el fitxer «printcap» gestiona la informació de configuració; el dimoni d'impressió llig este fitxer per a determinar quina impressora està disponible, quins filtres s'utilitzaran per a cadascuna, a on està localitzada la carpeta d'encuament, si hi ha pàgines de rètol que s'utilitzaran, i més… Algunes aplicacions també depenen de l'accés a lectura del fitxer «printcap» per a obtindre els noms de les impressores disponibles.

  Veure també Impressió a l'estil BSD.

Impressió MIB

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>Printer</em></span>- <span class="emphasis"><em>M</em></span>anagement <span class="emphasis"><em>I</em></span>nformation <span class="emphasis"><em>B</em></span>ase (base per a informació de gestió); la impressió MIB definix un conjunt de paràmetres que són emmagatzemats a la impressora per a accedir a la xarxa. Açò és útil si moltes (en alguns casos, literalment milers) de les impressores de la xarxa són manipulades centralitzadament amb l'ajuda de SNMP (el protocol simple per a la gestió de la xarxa).

  Veure també PWG, SNMP.

PWG

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinter <span class="emphasis"><em>W</em></span>orking <span class="emphasis"><em>G</em></span>roup; el PWG és una xicoteta agrupació de representants de la indústria de la impressió que, en anys passats, ha desenvolupat diferents normes en relació amb la impressió en xarxa. Estes han sigut posteriorment acceptades per la IETF com a normes RFC, com ara el «Printer-MIB» i IPP.

  Veure també PostScript®, IPP, Impressió MIB, SNMP.

Base de dades de la impressió

  Una bona base de dades de controladors d'impressora es pot trobar a <a href="https://www.openprinting.org/printers" target="_top">https://www.openprinting.org/printers</a>.

  Veure també Base de dades Linuxprinting.org.

Imatge Raster

  Cada imatge damunt d'un suport físic està composta per un patró de punts discrets en diferents colors i (potser) mides. A açò ho anomenen «una imatge tramada».</p><p> El qual és l'oposat a una «imatge de vector» a on el gràfic és descrit en termes de corbes contínues, ombres, formes i àrees omplides, representades per fórmules matemàtiques. Les imatges de vector normalment tenen un fitxer més xicotet i poden ser escalades en mida sense cap pèrdua d'informació i qualitat --- però estes no poden ser l'eixida directa, atés que primer sempre s'han de «renderitzar» o «tramar» cap a la resolució a la qual el dispositiu d'eixida és capaç de…</p><p> El tramat es realitza mitjançant un processament del tramat de la imatge (RIP, sovint és el programari Ghostscript) o alguna altra filtració al cas.

  Veure també Píxel, Ghostscript, PostScript®, Filtre, RIP.

RIP

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>R</em></span>aster <span class="emphasis"><em>I</em></span>mage <span class="emphasis"><em>P</em></span>rocess(or) (processament del tramat de la imatge); si s'utilitza en el context de la impressió, «RIP» significa un maquinari o programari que convertix a PostScript® (o d'altres formats d'impressió que són representats en les PDL sense trama) en un format d'imatge tramada de tal manera que siga acceptable per al «marcat del motor» de la impressora.</p><p> Les impressores PostScript® contenen els seus propis tramats-PostScript. Un RIP pot o no pot ser localitzat dintre d'una impressora.</p><p> Per a molts sistemes UNIX®, Ghostscript és el paquet que proporciona «un RIP en el programari», iniciat en l'ordinador amfitrió i pre-digerint PostScript® o d'altres dades per a deixar-les llestes per a enviar-les cap al dispositiu d'impressió (podeu percebre «una mica de veritat» en el lema «Ghostscript transforma la vostra impressora en una màquina PostScript®», el qual per descomptat no és correcte en el vertader sentit de la paraula).

  Veure també Filtre, Ghostscript, PostScript®, PDL, Imatge Raster.

RLPR (LPR remota)

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>R</em></span>emote <span class="emphasis"><em>L</em></span>ine <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinting <span class="emphasis"><em>R</em></span>equest; este és un sistema d'impressió, que no necessita cap privilegi «root» per a ser instal·lat i de cap «printcap» per a funcionar: tots els paràmetres poden especificar-se en la línia d'ordres.</p><p> RLPR és pràctic per a molts usuaris d'ordinadors portàtils que treballen canviant amb freqüència d'entorn. Açò és perquè pot instal·lar-se directament en el subsistema amb cada impressió i permet d'un mode molt flexible i ràpid d'instal·lar una impressora mitjançant l'accés directe LPR/LPD.

  Veure també printcap.

SNMP

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>S</em></span>imple <span class="emphasis"><em>N</em></span>etwork <span class="emphasis"><em>M</em></span>anagement <span class="emphasis"><em>P</em></span>rotocol; SNMP és extensament emprat per a controlar tots els tipus de nodes d'una xarxa (amfitrions, encaminadors, commutadors, passarel·les, impressores…) remotament.

  Veure també PWG, Impressió MIB.

Encriptació SSL(3)

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>S</em></span>ecure <span class="emphasis"><em>S</em></span>ocket <span class="emphasis"><em>L</em></span>ayer; SSL és un mètode propietari d'encriptació per a la transferència de dades sobre HTTP que ha sigut desenvolupat per Netscape. El qual ara serà substituït per l'estàndard de la IETF anomenat TLS.

  Veure també Encriptació TLS.

SPOOLing (gestió de cues)

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>S</em></span>ynchronous <span class="emphasis"><em>P</em></span>eripheral <span class="emphasis"><em>O</em></span>perations <span class="emphasis"><em>O</em></span>n<span class="emphasis"><em>L</em></span>ine; SPOOLing (gestió de cues) habilita a les aplicacions d'impressió (i usuaris) per a continuar les seues tasques per un sistema de dimoni, el qual guarda els fitxers en una ubicació temporal abans que la impressora estiga llesta per a imprimir.

  Veure també Dimoni.

Encriptació TLS

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>T</em></span>ransport <span class="emphasis"><em>L</em></span>ayer <span class="emphasis"><em>S</em></span>ecurity (transport de seguretat per capes); TLS és un estàndard d'encriptació per a la transferència de dades sobre HTTP 1.1; està definit en el RFC 2246; encara que basat en el desenvolupament anterior de SSL (de Netscape) este no és totalment compatible amb ell.

  Veure també Encriptació SSL(3).

Impressió a l'estil System V

  Este és el segon sabor del tradicional sistema d'impressió UNIX® (tot l'oposat al sistema d'impressió a l'estil BSD). Per a BSD este utilitza un conjunt d'ordres diferent (lp, lpadmin…), però açò no el fa fonamentalment diferent. Tot i açò, el distanciament entre els dos és prou gran per a fer-los incompatibles, ja que un client BSD senzillament no pot imprimir en un servidor d'impressió a l'estil System V sense molèsties addicionals… IPP, tal com se suposa, resol esta debilitat i més.

  Veure també Impressió a l'estil BSD, IPP.

TurboPrint

  Programari shareware (d'accés lliure al públic) que proporciona impressió de qualitat fotogràfica per a moltes impressores de raig de tinta. És útil si no sou capaç de trobar un controlador per a la vostra impressora i esta es pot apegar a un sistema tradicional Ghostscript o un modern sistema CUPS.

  Veure també Gimp-Print.

XPP

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>X</em></span> <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinting <span class="emphasis"><em>P</em></span>anel; XPP, el qual va ser el primer entorn gràfic lliure per a les ordres d'impressió CUPS, escrit per en Till Kamppeter i ha sigut un model a seguir per la utilitat «kprinter» en KDE 3.