## glossari

### Tecnologies

Akonadi

  El mecanisme d'accés a les dades desades per a totes les dades PIM (Personal Information Manager -gestor de la informació personal-) en el KDE SC 4. Un únic sistema d'emmagatzematge i sistema de recuperació permet eficiència i extensibilitat que no era possible sota KDE 3, cadascun dels components PIM disposava del seu propi sistema. Tingueu en compte que l'ús d'Akonadi no canvia el format de les dades desades (vCard, iCalendar, mbox, maildir, etc.) -simplement només proporciona una nova forma d'accedir i actualitzar les dades-.</p><p> Els principals motius per al disseny i desenvolupament d'Akonadi són de naturalesa tècnica, és a dir disposar d'una manera única per a l'accés a les dades PIM (contactes, calendaris, correus electrònics...) de diferents aplicacions (p. ex. KMail, Calligra Words, etc.), eliminant així la necessitat d'escriure codi semblant aquí i allà.</p><p> Un altre objectiu és part d'aplicacions IGU com KMail des de l'accés directe a recursos externs com el correu de servidors -aquest va ser un important motiu per informes-d'error/desitjos pel que fa al rendiment/capacitat_de_resposta en el passat.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://community.kde.org/KDE_PIM/Akonadi" target="_top">Akonadi per al PIM del KDE</a></p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/Akonadi" target="_top">Viquipèdia: Akonadi</a></p><p> <a href="https://techbase.kde.org/KDE_PIM/Akonadi" target="_top">Techbase - Akonadi</a>

  Veure també IGU, KDE.

Aplicacions

  Les aplicacions es basen en els projectes de biblioteques del nucli de la comunitat KDE, actualment els Frameworks del KDE i anteriorment la plataforma KDE.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://community.kde.org/Promo/Guidance/Branding/Quick_Guide/" target="_top">KDE Branding</a>

  Veure també Plasma, Frameworks, Plataforma.

aRts

  El marc de so en el KDE 2 i 3. La seva naturalesa tasca-simple ha causat problemes quan es trobaven dues fonts de so. A l'escriptori Plasma se substitueix per Phonon.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/ARts" target="_top">Viquipèdia: ARts</a>

  Veure també KDE, Phonon, Plasma.

D-Bus

  D-Bus o Desktop Bus és un sistema de missatges de servei-intern. Desenvolupat per Red Hat®, que va ser fortament influenciat pel DCOP de KDE 3, al que substitueix. La majoria de sistemes operatius POSIX suporten D-Bus, i existeix un port per a Windows. És usat per Qt 4 i GNOME.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://freedesktop.org/wiki/Software/dbus/" target="_top">FreeDesktop.org: What is D-Bus?</a></p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/D-Bus" target="_top">Viquipèdia: D-Bus</a>

  Veure també DCOP, GNOME, KDE, Qt™.

DCOP

  DCOP, vol dir Desktop COmmunication Protocol -protocol de comunicació de l'escriptori-, és un inter-processos lleuger i un component de programari per al sistema de comunicació usat en KDE 3. Substituït amb D-Bus al KDE SC 4.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/DCOP" target="_top">Viquipèdia: DCOP</a>

  Veure també D-Bus, KDE.

Flake

  Flake és una biblioteca de programació que s'usa en el Calligra. Funcionalment, ofereix «formes» per a mostrar el contingut i eines per a manipular el contingut. Les «formes» es poden apropar o rotar i es poden agrupar per a treballar com una única «forma», al voltant de la qual el flux de text és possible.</p><p> Més informació:</p><p><a href="https://community.kde.org/Calligra/Libs/Flake" target="_top">KDE Community Wiki: Flake</a>

  Veure també KDE, KParts.

Frameworks

  Els Frameworks 5 del KDE és la pròxima generació de les biblioteques KDE, modulars i optimitzades per a una fàcil integració amb les aplicacions Qt™. Els Frameworks ofereixen una àmplia varietat de funcionalitats comunament necessàries: madures, revisades per parelles i biblioteques ben provades amb termes de llicència amistosos. Hi ha més de 70 Frameworks diferents que proporcionen solucions incloent integració amb el maquinari, suport per a formats de fitxer, ginys addicionals, funcions de traçat, correcció ortogràfica i més. Molts dels Frameworks multiplataforma i tenen poca o cap dependència addicionals fent que siguin fàcils de construir i afegir a qualsevol aplicació Qt™.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://community.kde.org/Frameworks" target="_top">KDE Wiki de la comunitat: Frameworks</a>

  Veure també KDE, Plasma, Aplicacions, Plataforma.

Obtén novetats candents

  <span class="emphasis"><em>G</em></span>et <span class="emphasis"><em>H</em></span>ot <span class="emphasis"><em>N</em></span>ew <span class="emphasis"><em>S</em></span>tuff (GHNS -Obtén novetats candents-) és un estàndard obert que facilita als usuaris a descarregar i instal·lar diverses extensions per a les seves aplicacions. La nostra implementació de GHNS és usada per Plasma (per exemple, per a obtenir nous temes d'escriptori), i per moltes aplicacions i ginys.

  Veure també KDE, Plasma.

GHNS

  GHNS és l'acrònim de Get Hot New Stuff «Obtén novetats candents».

  Veure també Obtén novetats candents.

Procés de treball IO

  Els processos de treball IO permeten a les aplicacions KDE accedir a recursos remots tan fàcilment com als recursos locals (fent-los «transparents a xarxa»). Els recursos remots (p. ex. els fitxers) podran estar emmagatzemats en recursos compartits SMB o similars.

  Veure també SMB, KDE.

KHTML

  KHTML és el motor de renderitzat HTML per a l'escriptori Plasma KDE, com l'usat pel navegador Konqueror. També proporciona una KPart que permet a totes les aplicacions de KDE mostrar contingut web. Una nova introducció, Qt™ WebKit és també per al desenvolupament d'aplicacions de Plasma i altres.

  Veure també KDE, Konqueror, KParts, Plasma, WebKit.

KIO

  El sistema KDE d'entrada/eixida que fa ús dels anomenats «processos de treball IO».

  Veure també Procés de treball IO, KDE.

Kiosk

  Kiosk és un marc de treball per a restringir les capacitats de l'usuari sobre un sistema de plataforma KDE, ideal per al seu ús en entorns restrictius com cibercafès. És present al KDE 3 i KDE 4, però l'eina d'administració, Kiosktool només es troba al KDE 4. Es pot ser usar per a configurar les aplicacions de KDE 4, o es poden mantenir les configuracions kiosk editant els fitxers de configuració manualment.

  Veure també KDE.

KParts

  KParts és una tecnologia d'incrustar que permet a les aplicacions KDE incrustar altres aplicacions KDE. Per exemple, la vista de text emprada pel Konqueror és un KPart.

  Veure també Konqueror.

KSycoca

  KSycoca (KDE <span class="emphasis"><em>Sy</em></span>tem <span class="emphasis"><em>Co</em></span>nfiguration <span class="emphasis"><em>Ca</em></span>che) és un cau de configuració que, per exemple, garanteix el ràpid accés a les entrades del menú.

  Veure també KBuildSycoca.

Plataforma

  Anteriorment la base de les biblioteques i els serveis necessaris per a executar les aplicacions KDE. És utilitzat pel nucli i els desenvolupadors de tercers per a crear programari KDE. Sobretot si s'inclouen els frameworks i eines de desenvolupament que es poden anomenar com la Plataforma de desenvolupament del KDE. La plataforma del KDE es basa en una sèrie de pilars, per exemple Akonadi, Solid, Phonon.

  Veure també KDE, Plasma, Aplicacions, Frameworks, Akonadi, Solid, Phonon.

Phonon

  Una API multimèdia multiplataforma, interfície per a connectar amb les plataformes existents, com ara els motors del «gstreamer» i del «xine». KDE 2 i 3 depenen d'aRts per al so. Phono el substitueix.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/Phonon_(software)" target="_top">Viquipèdia: Phonon (programari)</a></p><p> <a href="https://phonon.kde.org/" target="_top">Lloc web de Phonon</a>

  Veure també aRts, KDE.

Solid

  Solid proporciona una única API per a l'administració de maquinari. El maquinari s'agrupa en «dominis». Atès que els dorsals per a Solid són connectables, Solid ajuda als desenvolupadors d'aplicacions a escriure menys codi, i és independent de la plataforma.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://solid.kde.org/" target="_top">Discover Solid</a>

  Veure també KDE.

Threadweaver

  Aquesta biblioteca de programació per fils estén la disponibilitat entre els processadors de múltiples nuclis tant com sigui possible, donant-los prioritat abans de fer cua per a la seva execució. ThreadWeaver proporciona una interfície de treball d'alt nivell per a programar en multiprocés.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://api.kde.org/frameworks/threadweaver/html/index.html" target="_top">Documentació de l'API - ThreadWeaver</a>

  Veure també KDE.

WebKit

  Motor de renderitzat HTML, procedent d'una branca de KHTML. Aprovada per Apple™ i desenvolupat per a Safari™. Webkit porta tota la funcionalitat de nou a KDE SC 4, on està disponible a través de Qt™.</p><p> Més informació: </p><p> <a href="https://webkit.org/" target="_top">WebKit home page</a></p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/WebKit" target="_top">Viquipèdia: WebKit</a>

  Veure també KDE, KHTML.

### X.Org

Antialiàsing

  Si es menciona en el context del KDE, antialiàsing sovint significa el suavitzat de les lletres visibles a la pantalla. La versió 3.3 de Qt™ o posteriors, usada conjuntament amb X.Org fa possible aquest efecte sota el KDE.

  Veure també KDE, Qt™.

X-Server

  El X-Server representa una capa bàsica sobre la qual es construeixen les diverses IGU, com ara el KDE. Manipula el ratolí bàsic i l'entrada del teclat (tant des d'una màquina local com des d'una remota) i proporciona rutines gràfiques elementals per a dibuixar rectangles i d'altres figures primitives.

  Veure també KDE, IGU.

### Aplicacions

Dolphin

  El gestor de fitxers per omissió a les Aplicacions del KDE. Compta amb un plafó lateral (Llocs), però la navegació es fa principalment sobre de la finestra principal. La divisió de finestres és possible, i les vistes es poden aplicar a finestres individuals. Muntar i desmuntar dispositius USB es pot fer en el plafó lateral. Es poden afegir altres directoris al plafó «Llocs». També és possible una vista en arbre.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://www.kde.org/applications/system/dolphin/" target="_top">Dolphin</a></p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/Dolphin_(file_manager)" target="_top">Viquipèdia: Dolphin</a></p><p> <a href="https://userbase.kde.org/Dolphin/File_Management/ca" target="_top">Userbase: Guia d'aprenentatge per a la Gestió de fitxers</a>

  Veure també KDE, Konqueror.

KBuildSycoca

  KBuildSycoca4 és un programa de la línia d'ordres i regenera l'anomenat KSycoca. Això és d'utilitat, per exemple, si falta algun o tots els mòduls en el Arranjament del sistema.

  Veure també KSycoca, Arranjament del sistema.

KInfoCenter

  El Kinfocenter es va originar com a part del Kcontrol des del KDE 3.1. En el KDE SC 4 va ser substituït per mòduls configurats al Arranjament del sistema, sobretot Solid, i està sent presentada de nou com una aplicació en el Plasma.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://www.kde.org/applications/system/kinfocenter/" target="_top">KInfoCenter</a></p><p> <a href=</p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/Kinfocenter" target="_top">Viquipèdia: KInfoCenter</a>

  Veure també KDE, Solid, Arranjament del sistema.

Konqueror

  Konqueror és un navegador web, visualitzador d'imatges, gestor de fitxers i molt més, i una part central del projecte KDE. Podeu trobar més informació quant al Konqueror a <a href=https://konqueror.org/" target="_top">www.konqueror.org</a>.

  Veure també KDE.

KRunner

  La minilínia d'ordres a la qual s'accedeix des del menú clàssic, la drecera de teclat Alt+F2, o feu clic dret a l'escriptori. En KDE SC 4 amb part d'un nom es mostraran tots els resultats possibles.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://userbase.kde.org/Plasma/Krunner/ca" target="_top">UserBase: Usar el KRunner</a>

  Veure també KDE, Plasma.

KWin

  El KWin és el gestor de finestres. Aquí és on la decoració de les finestres es pot canviar i aplicar temes. KDE SC 4 s'estén KWin per a donar suport als efectes de composició 3D a l'escriptori.</p><p> Més informació: </p><p> <a href="https://userbase.kde.org/KWin/ca" target="_top">UserBase: KWin</a>

  Veure també KDE, X-Server.

Mini-CLI

  Mini <span class="emphasis"><em>C</em></span>ommand <span class="emphasis"><em>L</em></span>ine <span class="emphasis"><em>I</em></span>nterface. Sinònim per a KRunner.

  Veure també KRunner.

Paginador

  Un paginador «pager» és un petit programa o una miniaplicació del plafó que mostra la posició de les finestres a l'escriptori i si teniu diversos escriptoris virtuals us ofereix una visió general sobre tots.

  Veure també KDE, Llançador d'aplicacions, Kicker, Plafó, Plasma, Escriptoris virtuals.

Arranjament del sistema

  Aquest és el projecte i el nom del fitxer del Centre de control del KDE. El Arranjament del sistema us permet personalitzar virtualment cada opció de configuració de KDE.

  Veure també KDE, KInfoCenter.

### Terminologia de l'escriptori

Activitats

  Les activitats són un conjunt de ginys Plasma que tenen el seu propi fons de pantalla.</p><p> Un xic com escriptoris virtuals, però no del tot. Per exemple teniu una «activitat laboral» amb canals RSS, una nota amb les tasques pendents, una vista de carpeta amb fitxers relacionats, i un fons de pantalla subtil.</p><p> Al costat, teniu una «activitat de temps de lleure», amb vistes prèvies de fotos en família i els gossos, canals RSS dels blogs favorits, una vista de carpeta que mostra la col·lecció de pel·lícules, una miniaplicació de twitter i, per descomptat, Iron Maiden com a fons de pantalla que m'han agradat des de principis dels 80.</p><p> A les 17.00 hores es canvia d'«activitat laboral» a «activitat de temps de lleure».</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://userbase.kde.org/Plasma/ca" target="_top">PMF per a Plasma</a>

  Veure també KDE, Escriptoris virtuals.

Brisa

  Brisa és el tema per omissió del Plasma. El nou tema és de gran contrast, un tema prim per a l'espai de treball. Està disponible en variants amb llum i fosques. Gràfics i disposicions tipogràfiques més simples i monocromàtiques, centrat a oferir una experiència d'usuari neta i visualment clara.

  Veure també KDE, KSVG, Plasma, Oxygen.

Contenidor

  El contenidor és un grup de nivell superior de giny. Cada contenidor gestiona les dades d'aspecte i configuració del seu conjunt de ginys independentment d'un altre.</p><p> El resultat final és que es poden agrupar ginys dins d'un contenidor d'acord amb la importància del seu patró de treball, en comptes de mitjançant l'agrupació del directori.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://userbase.kde.org/Plasma/ca" target="_top">PMF per al Plasma</a>

  Veure també KDE, Giny (widget).

Arrossegar i deixar anar

  Aquest concepte permet substituir moltes accions com copiar fitxers d'un a l'altre amb un simple moviment del ratolí, p. ex. es copien fitxers prement a sobre d'una icona en una finestra del Konqueror, movent el ratolí a una altra finestra mentre es manté premut el botó del ratolí i deixant-lo anar («deixant» l'objecte).

  Veure també Konqueror.

GNOME

  <span class="emphasis"><em>G</em></span>NU <span class="emphasis"><em>N</em></span>etwork <span class="emphasis"><em>O</em></span>bject <span class="emphasis"><em>M</em></span>odel <span class="emphasis"><em>E</em></span>nvironment, una de les IGU líders a UNIX®.

  Veure també IGU.

IGU

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>G</em></span>raphical <span class="emphasis"><em>U</em></span>ser <span class="emphasis"><em>I</em></span>nterface (interfície gràfica d'usuari). Tots els entorns d'escriptori (com ara el KDE) són una IGU. La majoria de les IGU proporcionen funcionalitats per al ratolí i/o les finestres per a manipular els programes.

  Veure també KDE.

Directori inici

  Aquest és el lloc en el sistema a on es desen tots els vostres fitxers. Els podeu escriure fora d'aquesta carpeta, però totes les aplicacions estan configurades per a proposar-la com a lloc per omissió. I això és més fàcil, quan deseu les vostres coses aquí.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/Home_directory" target="_top">Viquipèdia: Home Directory</a>

  Veure també Dolphin.

KDE

  El KDE és més que un programari. És una comunitat formada per programadors, traductors, col·laboradors, artistes, escriptors, distribuïdors i usuaris de tot el món. El nostre equip de tecnologia internacional s'ha compromès a crear el millor programari lliure per a l'escriptori. I no només els contribuents, però els usuaris i aficionats del programari KDE es poden trobar al llarg de tot el planeta, ajudant a altres usuaris, difonent les notícies, o simplement gaudint de l'experiència. Podeu trobar informació més detallada a <a href="https://www.kde.org/" target="_top">www.kde.org</a>.</p><p> El nom ha canviat el seu significat al llarg del temps. Podeu descobrir més sobre la seva història a <a href="https://www.kde.org/community/history/" target="_top">la pàgina web de la història del KDE</a>.

  Veure també IGU.

Kicker

  En KDE 3, la barra era ubicada, usualment a la part inferior de la pantalla (A vegades anomenada el Plafó), a on es troben els llançadors d'aplicacions, el Paginador, i els botons per a executar algunes aplicacions.

  Veure també Plafó, Plasma.

Llançador d'aplicacions

  Al Plasma hi ha un llançador d'aplicacions en el qual les aplicacions s'ordenen per grups funcionals. «Preferides» substitueix «Aplicacions més usades» en el menú clàssic, i s'hi poden afegir aplicacions. Fer clic dret també ofereix la possibilitat d'afegir aplicacions a l'escriptori o al plafó. El ràpid accés a una aplicació menys usada pot ser per al quadre de cerca. Alternatives disponibles com el clàssic menú d'aplicacions en cascada amb menús emergents i el tauler d'aplicacions, un llançador de pantalla completa. El Plasma es pot usar amb més d'un llançador, s'ha de requerir.</p><p>

  Veure també KDE, Paginador, Plafó, Plasma.

Oxygen

  Oxygen era el tema per omissió del KDE SC 4. Dissenyat per a portar «una alenada d'aire fresc» a l'escriptori eliminant el simplista, icones animades, i la substitució per un tema net i amb icones de qualitat fotogràfica. Oxygen usa una paleta sense saturació per a evitar que les icones es converteixin en una distracció i usa detallats gràfics escalables (SVG).</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/Oxygen_Project" target="_top">Viquipèdia: Oxygen Project</a>

  Veure també KDE, KSVG, Plasma, Brisa.

Plafó

  Es refereix al plafó que, amb freqüència, resideix a la part inferior de la pantalla.

  Veure també KDE, Kicker, Llançador d'aplicacions, Plasma.

Plasma

  L'escriptori Plasma substitueix al KDesktop, Kicker i el motor de ginys SuperKaramba. Les miniaplicacions s'anomenen Ginys, i abasten des de ginys amb informació a les miniaplicacions, com ara una calculadora o un diccionari. </p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/KDE_Plasma_5" target="_top">Viquipèdia: Plasma 5 del KDE</a></p><p> <a href="https://www.kde.org/workspaces/" target="_top">Espais de treball del Plasma</a></p><p> <a href="https://userbase.kde.org/Plasma/ca" target="_top">Plasma</a>

  Veure també KDE, Kicker, Giny (widget).

Extracció «ripping»

  El procés de llegir dades de so des d'un unitat lectora de CD-ROM o DVD i emmagatzemant-les al disc dur.

Escriptoris virtuals

  Un concepte popular d'UNIX® basat en gestors de finestres és el d'escriptoris virtuals. Això significa que no només teniu una pantalla en la qual podeu disposar les finestres, ja que disposeu de diversos escriptoris. En canviar a un escriptori diferent (en general amb un paginador) només veureu les finestres que s'han iniciat en aquest o les que s'hi ha mogut. Una finestra també es pot fer «fixa» el que significa que apareix en tots els escriptoris virtuals.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://userbase.kde.org/Plasma/ca" target="_top">PMF per a Plasma</a>

  Veure també KDE, Llançador d'aplicacions, Paginador.

### Desenvolupament del KDE

Qt™

  La IGU del KDE està construïda emprant com a base la biblioteca Qt™, la qual us proporciona molts elements gràfics (els anomenats «Ginys») que s'usen per a construir l'escriptori. Podeu trobar més informació a sobre de Qt™ a <a href= "https://www.qt.io/developers/" target="_top">https://www.qt.io/developers/</a>..

  Veure també KDE, IGU, Giny (widget).

Git

  Git és un sistema distribuït de codi obert i lliure per al control de versions dissenyat per a manejar tot, des de petits projectes a molt grans amb velocitat i eficiència.</p><p> Cada clon de Git és una font de ple dret amb tot l'historial i plena capacitat de seguiment de la revisió, no depèn de l'accés a la xarxa o un servidor central. Treballar-hi fent branques i barreja és fàcil i ràpid de fer.</p><p> Git s'utilitza per al control de versions de fitxers, igual que les eines com Mercurial, Bazaar, Subversion, CVS, Perforce i Visual SourceSafe.</p><p> Es va decidir que Git serà el sistema de control de versions principals de KDE, la substitució de SVN. S'ha utilitzat ja en alguns projectes KDE com Konversation i Amarok.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://git-scm.com/" target="_top">Pàgina web de Git</a>

  Veure també KDE, SVN.

i18n

  Abreviatura per a «internationalization». El KDE (internacionalització de KDE), permet molts idiomes diferents i diferents tècniques i18n faciliten la traducció a tots aquests idiomes de la IGU així com de la documentació que acompanya al KDE. Hi ha més informació disponible a sobre del procés i18n a <a href="https://l10n.kde.org/" target="_top">l10n.kde.org</a>.

  Veure també KDE, IGU, l10n.

Kross

  Kross és un entorn de treball per a crear scripts, ens permet el suport a múltiples llenguatges de script. En el futur un sistema de connectors permetrà el suport d'altres llenguatges.

  Veure també KDE.

KDOM

  Un mòdul de KPart per a crear DOM a KHTML (<span class="emphasis"><em>D</em></span>ocument <span class="emphasis"><em>O</em></span>bject <span class="emphasis"><em>M</em></span>odel) de manera que aquest sigui capaç de representar totes les aplicacions disponibles. KSVG2 es basa en KDOM per a KDE SC 4.

  Veure també KDE, KHTML, KParts, KHTML.

KJS

  Motor de JavaScript a la plataforma KDE.

  Veure també KDE, KParts, Plasma.

KSVG

  KSVG habilita el suport per a gràfics vectorials escalables en un navegador KHTML. KSVG2 estén això per al KDE SC 4.

  Veure també KDE, KHTML, KParts.

l10n

  Abreviatura per a «localization» (localització), el procés d'adaptar un programa a l'entorn local. Això inclou p. ex. la moneda emprada per a transaccions comercials o el format de la data la traducció del text.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://l10n.kde.org/" target="_top">l10n.kde.org</a>

  Veure també i18n.

Giny (widget)

  En general, els ginys són elements gràfics com les barres de desplaçament, els botons o els camps d'entrada que s'utilitzen per a construir la IGU.</p><p> Els ginys del Plasma, són els components principals i assumeixen una varietat de funcions, que van des de la visualització de l'escriptori i fons de pantalla associat, fins a mostrar el nivell de la bateria de l'ordinador portàtil, mostrar els dispositius endollats i dibuixar la barra de tasques: bàsicament, són petites aplicacions que viuen a l'escriptori. A més, els ginys es poden agrupar en «Contenidors», igual que el plafó i, fins i tot l'escriptori mateix.

  Veure també Plasma, Contenidor, KDE, IGU.

SVN

  Abreviació per a <span class="emphasis"><em>Subversion</em></span>, un sistema per al control de versions. El SVN és un mode molt elegant d'administrar versions de fitxers que permet treballar fàcilment a més d'un desenvolupador en el mateix projecte. Podeu trobar una descripció de com aconseguir l'última versió (en desenvolupament) de KDE a través del SVN anònim en <a href="http://developer.kde.org/source/anonsvn.html" target="_top">http://developer.kde.org/source/anonsvn.html</a>.</p><p> Més informació a sobre del SVN està disponible en <a href="http://subversion.tigris.org/" target="_top">http://subversion.tigris.org/</a>.

  Veure també Git.

XMLGUI

  Un entorn de treball per a programadors per al disseny de la interfície d'usuari. És àmpliament utilitzat per KParts.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/XMLGUI" target="_top">Viquipèdia: XMLGUI</a></p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/Qt_Style_Sheets" target="_top">Viquipèdia: Qt Style Sheets</a>

  Veure també IGU, KParts, Qt™.

### Miscel·lània

RFC

  <span class="emphasis"><em>R</em></span>equest <span class="emphasis"><em>F</em></span>or <span class="emphasis"><em>C</em></span>omment (Sol·licitud de comentaris). Un mode habitual de publicar idees de nous protocols o procediments per a ser avaluats per la comunitat d'Internet. Encara que els RFC no són obligatoris, moltes aplicacions intenten adherir-se-hi, una vegada aprovats per la comunitat.</p><p> Per a més informació a sobre dels RFC podeu trobar-la a <a href="https://www.rfc-editor.org/" target="_top">la pàgina web dels RFC</a>.

### Diversos protocols

SMB

  <span class="emphasis"><em>S</em></span>erver <span class="emphasis"><em>M</em></span>essage <span class="emphasis"><em>B</em></span>lock (Bloc de missatges del servidor). Un protocol de xarxa usat per les xarxes de Microsoft® Windows® per a accedir a sistemes de fitxers d'altres ordinadors.

  Veure també Procés de treball IO.

IRC

  <span class="emphasis"><em>I</em></span>nternet <span class="emphasis"><em>R</em></span>elay <span class="emphasis"><em>C</em></span>hat. Un protocol definit en el RFC 1459, que manipula l'especificació per a permetre conversacions en temps real.

  Veure també RFC.

Màquina

  Aquest pot ser un nom al vostre fitxer `/etc/hosts` (`elmeuordinador`), un nom d'Internet (`www.kde.org`) o una adreça IP (`192.168.0.10`).

### Impressió

ACL

  Abreviatura per a <span class="emphasis"><em>A</em></span>ccess <span class="emphasis"><em>C</em></span>ontrol <span class="emphasis"><em>L</em></span>ists; (llistes de control de l'accés). Les ACL s'empren per a comprovar l'accés que es dona a un usuari (autenticat). CUPS ofereix una funcionalitat bàsica per a ACL per a impressió; que serà refinada en futures versions.

  Veure també Autenticació.

Protocol AppSocket

  AppSocket és un protocol per a la transferència de dades de la impressió, també anomenat freqüentment «Impressió directa TCP/IP». Hewlett-Packard® emprà AppSocket i li afegí unes quantes extensions que tingueren un gran èxit reanomenant-lo i comercialitzant-lo sota la marca «HP® JetDirect»...

  Veure també Protocol JetDirect de HP®, Impressió directa TCP/IP.

Autenticació

  La comprovació de la identitat d'una persona (potser mitjançant un mecanisme usuari/contrasenya o un certificat) habitualment es coneix com a autenticació. Una vegada que hàgiu estat autenticat, podreu obtenir o no accés al recurs sol·licitat, possiblement basat en les ACL.

  Veure també ACL.

Comunicació bidireccional

  En el context de la impressió, un servidor o màquina pot rebre informació addicional enviada de retorn per la impressora (missatges d'estat, etc.), bé com a resposta a una sol·licitud o sense cap sol·licitud. AppSocket ( = HP® JetDirect), CUPS i IPP permeten la comunicació bidireccional, però no LPR/LPD i la impressió a l'estil BSD...

  Veure també Protocol AppSocket, CUPS, Impressió directa TCP/IP, Protocol JetDirect de HP®, IPP, Impressió LPR/LPD.

Impressió a l'estil BSD

  Terme genèric per a diferents variants del mètode d'impressió tradicional d'UNIX®. La seva primera versió aparegué als anys 70 sobre BSD UNIX® i l'any 1990 es va descriure formalment en un <a href="https://www.ietf.org/rfc/rfc1179.txt" target="_top">RFC 1179</a>.</p><p> En el moment quan es dissenyà per primera vegada la impressió «remota» BSD, les impressores estaven connectades a ports en sèrie o directament connectades a un servidor (amb una Internet formada per menys de 100 nodes); les impressores empraven paper continu perforat a les bandes laterals, s'alimentaven emprant un mètode de tracció, imprimien senzilles columnes de text ASCII que s'obtenia per martelleig mecànic a sobre del suport i prenien el paper d'una safata a sota de la taula i el retornaven en forma de paper plegat en zig-zag -com una «serp»-. La impressió remota consistia en una màquina a l'habitació contigua que enviava fitxers per a imprimir.</p><p> Com ha canviat la tecnologia! Les impressores usen guillotines per a tallar el paper, tenen una intel·ligència integrada per a calcular les imatges de les pàgines que se'ls envien emprant llenguatges molt potents de descripció de pàgines (PDL), moltes d'elles són nodes propis a la xarxa, disposen de CPU, memòria RAM, disc dur i d'un sistema operatiu propi i estan connectades a una xarxa amb milions d'usuaris potencials...</p><p> És una veritable prova de la flexibilitat del concepte que té UNIX® de dur a terme les coses, que ha fet que la «Impressió de línies» funcioni amb fiabilitat fins i tot sota les condicions modernes. Però a la fi ha arribat l'hora de quelcom nou, l'IPP.

  Veure també IPP, CUPS, Impressió LPR/LPD.

CUPS

  Abreviatura de <span class="emphasis"><em>C</em></span>ommon <span class="emphasis"><em>U</em></span>NIX <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinting <span class="emphasis"><em>S</em></span>ystem (sistema d'impressió comú d'UNIX®); CUPS és el sistema d'impressió més modern d'UNIX® i Linux, i també proporciona serveis d'impressió entre plataformes a clients Microsoft® Windows® i Apple macOS®. Basat en IPP, evita tots els problemes de l'antiga impressió a l'estil BSD, proporcionant autenticació, encriptatge i les ACL, junt amb moltes altres prestacions. Alhora que és prou compatible per a servir clients heretats que no usin IPP sinó LPR/LPD (a l'estil BSD).</p><p> CUPS és capaç de controlar qualsevol impressora PostScript® emprant PPD (PostScript Printer Description file -- «fitxer de descripció de la impressora Postscript») subministrat pel venedor i que originalment tan sols estava orientat a la impressió amb Microsoft® Windows NT. La impressió amb el KDE aconsegueix la màxima potència si està basada en CUPS.</p><p> Més informació:</p><p> <a href="https://www.cups.org" target="_top">La pàgina web de CUPS</a>

  Veure també ACL, Autenticació, Impressió a l'estil BSD, IPP, Impressió LPR/LPD, PPD.

CUPS-FAQ

  <a href="https://www.cups.org/faq.html" target="_top">CUPS-FAQ</a> és un recurs de gran valor per a respondre nombroses preguntes del sistema d'impressió CUPS a qualsevol usuari novell.

Dimoni

  Abreviatura de <span class="emphasis"><em>D</em></span>isk <span class="emphasis"><em>a</em></span>nd <span class="emphasis"><em>e</em></span>xecution <span class="emphasis"><em>mon</em></span>itor; Els dimonis estan presents a tots els sistemes UNIX® per a fer les tasques independentment de la intervenció de l'usuari. Els lectors més familiaritzats amb Microsoft® Windows® poden comparar dimonis i les tasques de les quals són responsables amb els «serveis».</p><p> Un exemple de dimoni present a la majoria de sistemes UNIX® és el LPD (Line Printer Daemon -dimoni d'impressió en línia-); CUPS és considerat en el món UNIX® com el successor de LPD i també opera a través d'un dimoni.

  Veure també SPOOLing (gestió de cues).

Base de dades, Linuxprinting.org

  Ja fa uns quants anys, quan la impressió a Linux era realment difícil (la majoria d'usuaris tan sols coneixia la impressió mitjançant la línia d'ordres i no existien opcions per a dispositius específics), en Grant Taylor, autor del «Linux Printing HOWTO», recollí la major part de la informació disponible sobre impressores, controladors i filtres en una base de dades.</p><p> Amb el concepte emergent de CUPS, estengué l'ús dels PPD fins cap a les impressores que no eren PostScript, comprengué el potencial de la seva base de dades: Si un posa els diferents blocs de dades (amb el contingut que podia descriure's en les línies «Quin dispositiu imprimeix amb quin filtre Ghostscript o d'un altre tipus?», «Com de bé?» i «Quina línia d'ordres està disponible?») en fitxers compatibles PPD, podria tenir tota la potència de CUPS a sobre dels tradicionals «controladors» d'impressió.</p><p> Això ha evolucionat en un concepte més ampli, conegut com a «Foomatic». Foomatic estén les capacitats d'altres gestors de cues diferents de CUPS (LPR/LPD, LPRng, PDQ, PPR) fins a un cert límit («robant» alguns conceptes de CUPS). La base de dades de Linuxprinting no és tan sols una parada per a usuaris de Linux -- persones que executen altres SO basats en UNIX® (com *BSD o macOS®) també hi trobaran informació i programari útil.

  Veure també Foomatic, Base de dades Linuxprinting.org.

Impressió directa TCP/IP

  Aquest és un mètode que usa amb freqüència el port TCP/IP 9100 per a connectar-se a la impressora. Funciona amb moltes impressores de xarxa modernes i disposa d'alguns avantatges sobre LPR/LPD, perquè és més ràpid i proporciona una mica de «dades de realimentació per al canal de retorn» des de la impressora a la màquina que envia la tasca.

  Veure també Protocol AppSocket, Protocol JetDirect de HP®.

Controladors, controladors d'impressora

  El terme «controladors d'impressora», emprat en el mateix sentit que a la plataforma Microsoft® Windows®, no és totalment aplicable a una plataforma Linux o UNIX®. La funcionalitat del «controlador» sobre UNIX® és subministrada per diversos components modulars treballant conjuntament. En el cor de tot plegat estan els «filtres», que converteixen un cert format a un altre que pugui entendre la impressora de destinació. A la majoria de casos els filtres poden estar connectats en una completa «cadena» de filtratge, en la qual tan sols s'envia a la impressora el resultat de l'últim filtre. La transferència real de dades per a la impressió, es fa a través d'un «dorsal».

  Veure també Filtre, PPD.

Encriptatge

  L'encriptatge de dades confidencials és un assumpte molt important si les transferiu a través d'Internet o fins i tot per Intranets.</p><p> La impressió a través de protocols tradicionals no està encriptada -- és molt fàcil d'interceptar, p. ex. en PostScript® o dades PCL transferides a través de cables.</p><p> De manera que en el disseny d'IPP es va preveure l'ús de connectors amb mecanismes d'encriptatge (els quals poden ser proveïts per altres mitjans com els estàndards d'encriptatge per a trànsit HTTP: SSL i TLS).

  Veure també Autenticació, CUPS, IPP, Encriptatge SSL(3), Encriptatge TLS.

Epson

  Les impressores a raig de tinta d'Epson pertanyen al conjunt de models millor acceptats pels controladors de programari lliure perquè la companyia no ha considerat secreta aquesta informació i entregà la documentació específica als desenvolupadors. L'excel·lent qualitat d'impressió aconseguida per Gimp-Print sobre la sèrie d'impressores Stylus es pot atribuir a aquesta política d'obertura.

Seqüències d'escapada

  Les primeres impressores que varen existir tan sols imprimien dades ASCII. Per a iniciar una nova línia o per a expulsar una pàgina, incloent-hi seqüències d'ordres especials, que normalment anaven precedides d'un caràcter [ESC]. HP® evolucionà aquest concepte mitjançant les seves diferents versions del llenguatge PCL fins a arribar a avui dia, havent desenvolupat un complet Llenguatge descriptor de pàgina (PDL) a partir d'aquells humils inicis.

  Veure també PCL, PDL.

ESC/P

  Abreviatura de <span class="emphasis"><em>E</em></span>pson <span class="emphasis"><em>S</em></span>tandard <span class="emphasis"><em>C</em></span>odes for <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinters (codis estàndard d'Epson per a impressores). A part del PostScript® o PCL, el llenguatge ESC/P d'Epson és un dels més coneguts.

  Veure també PCL, PostScript®, HP®/GL.

Filtre

  Els filtres, en general, són programes que reben dades d'entrada, les processen i la passen com a informació d'eixida. Els filtres poden o no modificar les dades.</p><p> Els filtres, en el context de la impressió, són programes que converteixen un fitxer (destinat per a la impressió, però que el seu format actual no és l'adequat) en un fitxer imprimible. A vegades és necessari construir autèntiques «cadenes de filtratge» per a aconseguir l'objectiu, enviant l'eixida d'un dels filtres a l'entrada del següent.

  Veure també Ghostscript, RIP.

Foomatic

  Foomatic va començar com el nom d'embolcall per a un joc d'utilitats diferent disponibles en <a href="https://wiki.linuxfoundation.org/openprinting/database/foomatic" target="_top">Linuxprinting.org</a>. Aquestes eines estan dirigides a l'ús del tradicional Ghostscript i d'altres filtres d'impressió més fàcils per als usuaris i ampliar les característiques dels filtres afegint-hi més interruptors a la línia d'ordres o explicant les dades en execució al controlador.</p><p> Més recentment, Foomatic es decanta cap a l'acció de fer-se amb un sistema, que li permeti la configuració del subsistema d'impressió contigu amb un joc unificat d'ordres (encara que, això, és molt més complicat que la interfície IGU de KDE, la qual ve a conformar una tasca similar al de diferents subsistemes d'impressió).

Ghostscript

  Ghostscript és un intèrpret per al llenguatge PostScript® i per al PDF o Raster Image Processor (RIP) en programari, originalment desenvolupat per en L. Peter Deutsch. També hi ha disponible una versió GPL per al seu lliure ús i distribució. Ghostscript és extensament emprat dins del món Linux i UNIX® per a la transformació PostScript® en dades convenients per a ser enviades a dispositius no PostScript®. Més informació: <a href="https://www.ghostscript.com/" target="_top">Ghostscript Homepage</a>

  Veure també PostScript®, RIP.

Gimp-Print

  Contràriament al seu nom, Gimp-Print no és el connector a usar per a imprimir des del popular programa Gimp -- la base del seu codi també pot usar-se per a compilar en...</p><p>...un joc de PPD i de filtres associats que s'integren completament a CUPS, implementant al voltant de 130 models diferents d'impressora, en molts casos proporcionant qualitat d'eixida fotogràfica;</p><p>...un filtre Ghostscript que pot usar-se amb qualsevol altre programa que necessiti un programari-RIP;</p><p>...una biblioteca que pugui ser emprada per altres aplicacions de programari en la necessitat de funcions de <a href="http://ca.wikipedia.org/wiki/Tramar" target="_top">tramat</a>.

  Veure també Lexmark, RIP, Ghostscript.

HP®

  Abreviatura per a <span class="emphasis"><em>H</em></span>ewlett-<span class="emphasis"><em>Packard</em></span>; una de les primeres companyies a distribuir els seus propis controladors d'impressora per a Linux. - Més recentment, la companyia ha fet el llançament del seu paquet de controladors «HPIJS», incloent-hi el codi original i una llicència lliure. Aquest és el primer fabricant d'impressora en fer-ho. HPIJS implementa els actuals models de tinta i DeskJet de HP.

HP®/GL

  Abreviació per a <span class="emphasis"><em>HP®</em></span> <span class="emphasis"><em>G</em></span>raphical <span class="emphasis"><em>L</em></span>anguage (llenguatge gràfic d'HP®); un llenguatge d'impressora HP® és principalment usat per a traçadors; la majoria és programari CAD (Computer Aided Design -disseny assistit per ordinador) que programen l'eixida de fitxers HP®/GL per a la impressió.

  Veure també ESC/P, PCL, PostScript®.

Protocol JetDirect de HP®

  Un terme de marca per HP® per a descriure la seva implementació de la transferència de dades d'impressió cap a la impressora mitjançant un dels dos protocols; «AppSocket» o «Impressió directa TCP/IP».

  Veure també Protocol AppSocket, Impressió directa TCP/IP.

IETF

  Abreviació per a <span class="emphasis"><em>I</em></span>nternet <span class="emphasis"><em>E</em></span>ngineering <span class="emphasis"><em>T</em></span>ask <span class="emphasis"><em>F</em></span>orce; una assemblea d'Internet, els experts en programari i maquinari hi parlen de noves tecnologies connectades a una xarxa i molt sovint arriben a conclusions, el qual és considerat per molts com a estàndards. El «TCP/IP» és l'exemple més famós.</p><p> Els estàndards de la IETF, així com els seus esborranys, xerrades, idees i guies d'aprenentatge d'utilitat, són posats per escrit a la famosa sèrie de «RFC», que està disponible al públic i inclòs a la majoria de distribucions Linux i BSD.

  Veure també IPP, PWG, RFC.

IPP

  Abreviació per a <span class="emphasis"><em>I</em></span>nternet <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinting <span class="emphasis"><em>P</em></span>rotocol (protocol d'impressió per Internet); definit en una sèrie de RFC acceptats per la IETF amb l'estat d'«estàndard proposat»; ha estat dissenyat per la PWG. - IPP és un disseny completament nou per a la impressió en xarxa, però aquest usa un conegut i nou mètode de provada eficàcia per a la transferència de dades real: HTTP 1.1! Per a no «reinventar la roda» aquest es basa en un robust estàndard de la Internet actual, IPP és capaç d'un ús relativament fàcil entre altres mecanismes estàndards compatibles amb el HTTP:</p><p> Bàsic, resums, o mecanismes d'autenticació de certificats.</p><p> SSL o TLS per a l'encriptatge de la transferència de dades.</p><p> LDAP per als serveis de directori (per a publicar dades a les impressores, opcions de dispositiu, controladors, costos a la xarxa; o per a comprovar contrasenyes fent autenticació).

  Veure també CUPS, PWG, IETF, RFC, Encriptatge TLS.

Lexmark

  Va ser una de les primeres companyies a distribuir els seus propis controladors d'impressora per a Linux, per a alguns dels seus models. Encara que, aquells controladors només són en binari (no hi ha disponible el codi font) i pel qual no poden ser usats per a integrar-se en altres projectes de programari lliure d'impressió.

Linuxprinting.org

  Linuxprinting.org = No només per a Linux; tots els SO UNIX®, com els *BSD i Unices comercials poden trobar la informació útil de la impressió en aquest lloc. És la casa per a l'interessant projecte Foomatic, que s'esforça a desenvolupar el «Meta Print Spool i el joc d'utilitats per a la configuració del controlador» (sent capaç de configurar, mitjançant una interfície comuna, diferents subsistemes d'impressió i els seus controladors requerits) amb la capacitat de transferir totes les cues, impressores i fitxers de configuració sense marques a un altre gestor de cues sense un nou esforç de configuració. - Ells, també mantenen la base de dades de la impressió; una col·lecció de controladors i la informació de dispositiu que permet a cadascú trobar la informació actual a sobre del model d'impressora i també genera en línia els fitxers de configuració per a qualsevol gestor_de_cues/controlador/dispositiu combo que se sap que funciona en un subsistema d'impressió Linux o UNIX® comú.

  Veure també Base de dades Linuxprinting.org.

Base de dades Linuxprinting.org

  La <a href="https://www.openprinting.org/printers" target="_top">base de dades</a> conté impressores i controladors adequats. Més informació: <a href="https://wiki.linuxfoundation.org/openprinting/database/indexfaq" target="_top">Linuxprinting.org FAQ</a>

  Veure també Foomatic.

Impressió LPR/LPD

  LPR == alguns ho tradueixen <span class="emphasis"><em>L</em></span>ine <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinting <span class="emphasis"><em>R</em></span>equest, i d'altres: <span class="emphasis"><em>L</em></span>ine <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinter <span class="emphasis"><em>R</em></span>emote.

  Veure també Impressió a l'estil BSD.

Tipus MIME

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>M</em></span>ultipurpose (o Multimèdia) <span class="emphasis"><em>I</em></span>nternet <span class="emphasis"><em>M</em></span>ail <span class="emphasis"><em>E</em></span>xtensions (extensions polivalents per a correu d'Internet); els tipus MIME són principalment emprats per al transport de dades binàries (com ara els adjunts de correu que contenen gràfics) sobre connexions de correu que normalment tan sols es transmeten mitjançant caràcters ASCII: pel que les dades han d'estar codificades en ASCII.</p><p> Més tard aquest concepte ha estat ampliat per a acabar descrivint un format de dades independent de la plataforma, però alhora no ambigu. A la manera de fer de Windows® tothom sap que les extensions .doc són per a Microsoft® Word.</p><p> Això és manejat amb ambigüitat sobre la plataforma Windows®: les extensions .doc també són emprades per a fitxers de text simples o per a fitxers Adobe Framemaker. I si un autèntic fitxer Word és reanomenat amb una extensió diferent, aquest ja no pot ser obert pel programa.</p><p> Els tipus de fitxer MIME tenen una cadena de reconeixement i els reconeixen, descrivint el seu format de fitxer basat en <span class="emphasis"><em>categoria_principal/subcategoria</em></span>. Dintre d'IPP, els fitxers d'impressió també són descrits usant l'esquema dels tipus MIME. Els tipus MIME estan registrats amb la IANA (Internet Assigning Numbers <span class="emphasis"><em>Association</em></span>) per a mantenir-los com a inequívocs.</p><p> CUPS disposa d'alguns tipus MIME registrats com a propis, com el <span class="emphasis"><em>application/vnd.cups-raster</em></span> (per al format d'imatge CUPS intern de la trama).

  Veure també CUPS, Gimp-Print.

PCL

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinter <span class="emphasis"><em>C</em></span>ontrol <span class="emphasis"><em>L</em></span>anguage (llenguatge de control de la impressió); desenvolupat per HP®. PCL va començar en la versió 1 com a un simple joc d'ordres per a la impressió ASCII; ara, en les seves versions PCL6 i PCL-X, és capaç d'imprimir els gràfics i el color - però fora del regne del Microsoft® Windows® i HP-UX® (HP® té en propietat una marca UNIX®), això no és gaire emprat...

  Veure també ESC/P, HP®/GL, PDL, PostScript®.

PDL

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>P</em></span>age <span class="emphasis"><em>D</em></span>escription <span class="emphasis"><em>L</em></span>anguage (llenguatge de descripció de la pàgina); Les PDL descriuen, d'un mode resumit, la representació gràfica d'una pàgina. - Abans que aquesta sigui realment transferida a l'impressor, un PDL primer ha de ser «interpretat». A UNIX®, el PDL més important és el PostScript®.

  Veure també ESC/P, HP®/GL, PCL, PostScript®.

Píxel

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>Pic</em></span>ture <span class="emphasis"><em>El</em></span>ement (element del paper pintat); aquest terme descriu la part més petita d'un quadre d'imatge tramat (o sigui tant si està imprès en un paper com si mostrat en un monitor mitjançant un tub de raigs catòdics o els elements d'un LCD). Com qualsevol gràfic o representació d'imatge en aquests tipus de dispositius d'eixida, és compost de píxels, els valors de «ppp» (píxel per polzada -«ppi» en anglès-) i ppp (punts per polzada -dpi en anglès-) són un paràmetre important per a la qualitat total i la resolució d'una imatge.

  Veure també Filtre, Ghostscript, PostScript®, Imatge Raster.

PJL

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>P</em></span>rint <span class="emphasis"><em>J</em></span>ob <span class="emphasis"><em>L</em></span>anguage (llenguatge per a la tasca de la impressió); desenvolupat per HP® per a controlar i influir per omissió, i per als arranjaments de les tasques d'una impressora. Això no tan sols pot ser emprat per a les impressores d'HP® (PCL-); també moltes PostScript® i d'altres impressores entenen les ordres PJL enviades a dintre d'una tasca d'impressió o en un senyal a part.

  Veure també PCL.

PostScript®

  PostScript® (sovint escurçat a «PS») és l'estàndard de facto en el món UNIX® per a la impressió de fitxers. Ha estat desenvolupat per Adobe i llicenciat a fabricants d'impressora i companyies de programari.</p><p> Com les dades especificades PostScript® han estat publicades per Adobe, també hi ha implementacions disponibles de «terceres parts» de programari per a la generació i interpretació PostScript® (un dels més coneguts en el món del programari lliure és el Ghostscript, un poderós intèrpret de PS).

  Veure també ESC/P, HP®/GL, PCL, PPD.

PPD

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>P</em></span>ostScript <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinter <span class="emphasis"><em>D</em></span>escription (descripció per a impressora PostScript); Les PPD són fitxers ASCII emmagatzemant tota la informació sobre les capacitats especials d'una impressora, més les definicions de les ordres (PostScript- o PJL-) per a visitar una certa capacitat (com la impressió «duplexing»).</p><p> Com l'explicació dels acrònims revela, els PPD originalment tan sols eren per a impressores PostScript®. CUPS ha ampliat el concepte PPD a tots els tipus d'impressores.</p><p> Les PPD per a les impressores PostScript® són proveïdes pels venedors. Poden usar-se amb CUPS i KDE per a tenir accés al màxim de característiques de qualsevol impressora PostScript®. L'equip KDE recomana usar un PPD original en comptes d'usar-lo amb Microsoft® Windows NT.</p><p> Les PPD per a impressores no PostScript <span class="emphasis"><em>necessiten</em></span> un «filtre» acompanyant per tal de poder tractar els fitxers d'impressió PostScript® en un format entenedor per al dispositiu. Aquests filtres/PPD combos no estan disponibles (encara) per als venedors. Després de la iniciativa dels desenvolupadors CUPS d'usar les PPD, la comunitat del programari lliure era força creativa per a passar ràpidament al funcionament de la majoria de models d'impressora usats actualment, per a PPD i filtres Ghostscript clàssics. Però un avís: la qualitat del llistat varia de «full de sortida de qualitat fotogràfica» (usada per Gimp-Print en la majoria d'Epson inkjets) a «gairebé il·legible» (usada per Foomatic amb filtres Ghostscript per als models relacionats com el «paperweight» en la base de dades Linuxprinting.org).

  Veure també CUPS, Linuxprinting.org, PostScript®.

printcap

  En sistemes d'impressió a l'estil BSD, el fitxer «printcap» gestiona la informació de configuració; el dimoni d'impressió llegeix aquest fitxer per a determinar quina impressora està disponible, quins filtres s'usaran per a cadascuna, a on està localitzada la carpeta d'encuament, si hi ha pàgines de rètol a usar, i més... Algunes aplicacions també depenen de l'accés a lectura del fitxer «printcap» per a obtenir els noms de les impressores disponibles.

  Veure també Impressió a l'estil BSD.

Impressió MIB

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>Printer</em></span>- <span class="emphasis"><em>M</em></span>anagement <span class="emphasis"><em>I</em></span>nformation <span class="emphasis"><em>B</em></span>ase (base per a informació de gestió); la impressió MIB defineix un joc de paràmetres que són emmagatzemats a la impressora per a accedir a la xarxa. Això és útil si moltes (en alguns casos, literalment milers) de les impressores de la xarxa són manipulades centralitzadament amb l'ajuda de SNMP (el protocol simple per a la gestió de la xarxa).

  Veure també PWG, SNMP.

PWG

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinter <span class="emphasis"><em>W</em></span>orking <span class="emphasis"><em>G</em></span>roup; el PWG és una petita agrupació de representants de la indústria de la impressió que, en anys passats, ha desenvolupat diferents normes en relació amb la impressió en xarxa. Aquestes han estat posteriorment acceptades per la IETF com a normes RFC, com ara el «Printer-MIB» i l'IPP.

  Veure també PostScript®, IPP, Impressió MIB, SNMP.

Base de dades de la impressió

  Una bona base de dades de controladors d'impressora es pot trobar a <a href="https://www.openprinting.org/printers" target="_top">https://www.openprinting.org/printers</a>.

  Veure també Base de dades Linuxprinting.org.

Imatge Raster

  Cada imatge a sobre d'un suport físic està composta per un patró de punts discrets en diferents colors i (potser) mides. A això ho anomenen «una imatge tramada».</p><p> El qual és l'oposat a una «imatge de vector» a on el gràfic és descrit en termes de corbes contínues, ombres, formes i àrees omplertes, representades per fórmules matemàtiques. Les imatges de vector normalment tenen un fitxer més petit i poden ser escalades en mida sense cap pèrdua d'informació i qualitat --- però aquestes no poden ser l'eixida directa, atès que primer sempre s'han de «renderitzar» o «tramar» cap a la resolució a la qual el dispositiu d'eixida és capaç de...</p><p> El tramat es realitza mitjançant un processament del tramat de la imatge (RIP, sovint és el programari Ghostscript) o alguna altra filtració al cas.

  Veure també Píxel, Ghostscript, PostScript®, Filtre, RIP.

RIP

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>R</em></span>aster <span class="emphasis"><em>I</em></span>mage <span class="emphasis"><em>P</em></span>rocess(or) (processament del tramat de la imatge); si s'empra en el context de la impressió, «RIP» significa un maquinari o programari que converteix a PostScript® (o d'altres formats d'impressió que són representats en les PDL sense trama) en un format d'imatge tramada de tal manera que sigui acceptable per al «marcat del motor» de la impressora.</p><p> Les impressores PostScript® contenen els seus propis tramats-PostScript. Un RIP pot o no pot ser localitzat dintre d'una impressora.</p><p> Per a molts sistemes UNIX®, Ghostscript és el paquet que proporciona «un RIP en el programari», engegat en l'ordinador amfitrió i pre-digerint el PostScript® o d'altres dades per a deixar-les llestes per a enviar-les cap al dispositiu d'impressió (podeu percebre «una mica de veritat» en el lema «Ghostscript transforma la vostra impressora en una màquina PostScript®», que per descomptat no és correcte en el vertader sentit de la paraula).

  Veure també Filtre, Ghostscript, PostScript®, PDL, Imatge Raster.

RLPR (LPR remota)

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>R</em></span>emote <span class="emphasis"><em>L</em></span>ine <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinting <span class="emphasis"><em>R</em></span>equest; aquest és un sistema d'impressió, que no necessita cap privilegi «root» per a ser instal·lat i de cap «printcap» per a funcionar: tots els paràmetres poden especificar-se a la línia d'ordres.</p><p> RLPR és pràctic per a molts usuaris d'ordinadors portàtils que treballen canviant amb freqüència d'entorn. Això és perquè pot instal·lar-se directament al subsistema amb cada impressió i permet d'un mode molt flexible i ràpid d'instal·lar una impressora mitjançant l'accés directe LPR/LPD.

  Veure també printcap.

SNMP

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>S</em></span>imple <span class="emphasis"><em>N</em></span>etwork <span class="emphasis"><em>M</em></span>anagement <span class="emphasis"><em>P</em></span>rotocol; SNMP és extensament emprat per a controlar tots els tipus de nodes d'una xarxa (màquines, encaminadors, commutadors, passarel·les, impressores...) remotament.

  Veure també PWG, Impressió MIB.

Encriptatge SSL(3)

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>S</em></span>ecure <span class="emphasis"><em>S</em></span>ocket <span class="emphasis"><em>L</em></span>ayer; SSL és un mètode propietari d'encriptatge per a la transferència de dades sobre HTTP que ha estat desenvolupat per Netscape. El qual ara serà substituït per l'estàndard de la IETF anomenat TLS.

  Veure també Encriptatge TLS.

SPOOLing (gestió de cues)

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>S</em></span>ynchronous <span class="emphasis"><em>P</em></span>eripheral <span class="emphasis"><em>O</em></span>perations <span class="emphasis"><em>O</em></span>n<span class="emphasis"><em>L</em></span>ine; SPOOLing (gestió de cues) habilita a les aplicacions d'impressió (i usuaris) per a continuar les seves tasques per un sistema de dimoni, el qual desa els fitxers en una localització temporal abans que la impressora estigui llesta per a imprimir.

  Veure també Dimoni.

Encriptatge TLS

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>T</em></span>ransport <span class="emphasis"><em>L</em></span>ayer <span class="emphasis"><em>S</em></span>ecurity (transport de seguretat per capes); TLS és un estàndard d'encriptatge per a la transferència de dades sobre HTTP 1.1; està definit en el RFC 2246; encara que basat en el desenvolupament anterior de SSL (de Netscape) aquest no és totalment compatible amb ell.

  Veure també Encriptatge SSL(3).

Impressió a l'estil System V

  Aquest és el segon sabor del tradicional sistema d'impressió UNIX® (tot l'oposat al sistema d'impressió a l'estil BSD). Per a BSD aquest usa un joc d'ordres diferent (lp, lpadmin,...), però això no el fa fonamentalment diferent. Tot i això, el distanciament entre els dos és prou gran per a fer-los incompatibles, ja que un client BSD simplement no pot imprimir en un servidor d'impressió a l'estil System V sense molèsties addicionals... IPP, tal com se suposa, resol aquesta debilitat i més.

  Veure també Impressió a l'estil BSD, IPP.

TurboPrint

  Programari shareware (d'accés lliure al públic) que proporciona impressió de qualitat fotogràfica per a moltes impressores de raig de tinta. És útil si no sou capaç de trobar un controlador per a la vostra impressora i aquesta es pot enganxar a un sistema tradicional Ghostscript o un modern sistema CUPS.

  Veure també Gimp-Print.

XPP

  Abreviació de <span class="emphasis"><em>X</em></span> <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinting <span class="emphasis"><em>P</em></span>anel; XPP, el qual va ser el primer entorn gràfic lliure per a les ordres d'impressió CUPS, escrit per en Till Kamppeter i ha estat un model a seguir per la utilitat «kprinter» en el KDE 3.