## Gloslista

### Teknologier

Akonadi

  Datalagringsmekanismen för all data om personlig informationshantering (PIM) i KDE:s programvarusamling 4. Ett enda lagrings- och hämtningssystem tillåter effektivitet och utökningsmöjligheter som inte var möjliga i KDE 3, där varje komponent hade sitt eget system. Observera att använding av Akonadi ändrar inte datalagringsformat (vcard, iCalendar, mbox, maildir, etc.), utan tillhandahåller bara ett nytt sätt att komma åt och uppdatera data.</p><p> Huvudorsaken till konstruktion och utveckling av Akonadi är av teknisk natur, t.ex. att ha ett unikt sätt att komma åt data om personlig informationshantering (kontakter, kalendrar, e-post, ...) från olika program (t.ex. KMail, Calligra Words, etc.), och på så sätt eliminera behovet av att skriva liknande kod här och där.</p><p> Ett annat mål är att frikoppla program med grafiskt gränssnitt som KMail från direktåtkomst av externa resurser som e-postservrar, vilket tidigare var en huvudorsak till felrapporter och önskningar angående prestanda och svarstider.</p><p> Mer information: </p><p> <a href="https://community.kde.org/KDE_PIM/Akonadi" target="_top">Akonadi för KDE:s PIM</a></p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/Akonadi" target="_top">Wikipedia: Akonadi</a></p><p> <a href="https://techbase.kde.org/Projects/PIM/Akonadi" target="_top">Teknikbasen - Akonadi</a>

  Se Även GUI, KDE.

Program

  Program är baserade på kärnbibliotekprojekten av KDE-gemenskapen, för närvarande KDE Ramverk och tidigare KDE Plattform</p><p>Mer information:</p><p> <a href="https://community.kde.org/Promo/Guidance/Branding/Quick_Guide/" target="_top">KDE Branding</a>

  Se Även Plasma, Ramverk, Plattform.

aRts

  Ljudramverket i KDE 2 och 3. Dess konstruktion med en enda process orsakade problem när två ljudkällor stöttes på. Med Plasma-skrivbordet är det ersatt av Phonon.</p><p> Mer information:</p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/ARts" target="_top"> Wikipedia: ARts</a>

  Se Även KDE, Phonon, Plasma.

D-Bus

  D-Bus eller skrivbordsbuss (Desktop Bus) är ett meddelandesystem mellan tjänster. Det utvecklades av Red Hat®, och influerades starkt av KDE 3 DCOP, som det ersätter. De flesta POSIX-operativsystem stöder D-Bus, och det finns en anpassning till Windows. Det används av Qt 4 och GNOME.</p><p> Mer information:</p><p> <a href="https://freedesktop.org/wiki/Software/dbus/" target="_top">FreeDesktop.org: Vad är D-Bus?</a></p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/D-Bus" target="_top">Wikipedia: D-Bus</a>

  Se Även DCOP, GNOME, KDE, Qt™.

DCOP

  DCOP, vilket betyder Desktop COmmunication Protocol (skrivbordskommunikationsprotokoll), är ett lättviktigt kommunikationssystem mellan processer och programvarukomponenter använt i KDE 3. Det ersattes av D-Bus i KDE:s programvarusamling 4.</p><p> Mer information:</p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/DCOP" target="_top">Wikipedia: DCOP</a>

  Se Även D-Bus, KDE.

Flake

  Flake är ett programmeringsbibliotek som kommer att användas i Calligra och Calligra. Funktionsmässigt tillhandahåller det former för att visa innehåll och verktyg för att hantera innehåll. Former kan zoomas eller roteras, och kan grupperas för att fungera som en enda form, som tillåter ett omgivande textflöde.</p><p> Mer information:</p><p> <a href="https://community.kde.org/Calligra/Libs/Flake" target="_top">KDE Community Wiki: Flake</a>

  Se Även KDE, K-delprogram.

Ramverk

  KDE Ramverk 5 är nästa generation av KDE:s bibliotek, modulariserade och optimerade för enkel integrering i Qt-program. Ramverken erbjuder ett brett utbud av allmänt användbar funktionalitet i referentgranskade och väl utprovade bibliotek med gynnsamma licensvillkor. Det finns över 70 olika ramverk som erbjuder lösningar som omfattar hårdvaruintegrering, stöd för filformat, ytterligare grafiska komponenter, ritfunktioner, stavningskontroll med mera. Många av ramverken fungerar på olika plattformar och har få eller inga extra beroenden, vilket gör det enkelt att bygga dem och lägga till i vilket Qt™-program som helst.</p><p> Mer information:</p><p> <a href="https://community.kde.org/Frameworks" target="_top">KDE Community Wiki: Frameworks</a>

  Se Även KDE, Plasma, Program, Plattform.

Hämta heta nyheter

  Hämta heta nyheter (<span class="emphasis"><em>G</em></span>et <span class="emphasis"><em>H</em></span>ot <span class="emphasis"><em>N</em></span>ew <span class="emphasis"><em>S</em></span>tuff - GHNS) är en öppen standard som gör det enkelt för användare att ladda ner och installera diverse utökningar av deras program. Vår implementering av Hämta heta nyheter används av Plasma (till exempel för att hämta nya skrivbordsteman), och av många program och grafiska komponenter.

  Se Även KDE, Plasma.

GHNS

  GHNS är förkortningen av Get Hot New Stuff (Hämta heta nyheter).

  Se Även Hämta heta nyheter.

I/O-arbetare

  I/O-arbetare gör det möjligt för KDE-program att komma åt fjärresurser lika enkelt som lokala resurser (så att de blir "nätverkstransparenta"). Fjärresurser (t.ex. filer) kan vara lagrade på delade SMB-kataloger eller liknande.

  Se Även SMB, KDE.

KHTML

  KHTML är HTML-visningsmodulen för KDE:s Plasma-skrivbord, som används av webbläsaren Konqueror. Det tillhandahåller också ett K-delprogram, som gör det möjligt för alla program i KDE att visa webbinnehåll. En nyhet som introducerats, Qt™ Webkit, används också för Plasma och annan programvaruutveckling.

  Se Även KDE, Konqueror, K-delprogram, Plasma, Webkit.

KIO

  KDE:s inmatnings- och utmatningssystem som använder så kallade "I/O-arbetare".

  Se Även I/O-arbetare, KDE.

Kiosk

  Kiosk är ett ramverk för att begränsa användarmöjligheter med ett system baserat på KDE:s plattform, idealiskt för användning i begränsade miljöer som Internet-caféer. Det ingår i KDE 3 och KDE 4, men administrationsverktget, Kiosktool finns bara i KDE 3. Det kan användas för att anpassa program i KDE 4, eller så kan kioskinställningar underhållas genom att redigera inställningsfiler för hand.

  Se Även KDE.

K-delprogram

  K-delprogram (KParts) är en inbäddningsteknik som låter KDE-program bädda in andra KDE-program. Textvyn som Konqueror använder är t.ex. ett K-delprogram.

  Se Även Konqueror.

KSycoca

  KSycoca (KDE <span class="emphasis"><em>Sy</em></span>stem <span class="emphasis"><em>Co</em></span>nfiguration <span class="emphasis"><em>Ca</em></span>che) är en inställningscache som, exempelvis, garanterar snabb åtkomst till menyalternativ.

  Se Även KBuildSycoca.

Plattform

  Tidigare basen för bibliotek och tjänster som behövdes för att köra KDE-program. Används av kärnutvecklare och tredje-partsutvecklare för att skapa KDE-programvara. I synnerhet när utvecklingsramverk och verktyg inkluderas, kan det kallas KDE utvecklingsplattform. KDE:s plattform är byggd på ett antal pelare, exempelvis Akonadi, Solid och Phonon.

  Se Även KDE, Plasma, Program, Ramverk, Akonadi, Solid, Phonon.

Phonon

  Ett plattformsoberoende programmeringsgränssnitt för multimedia, med gränssnitt till befintliga ramverk, såsom gstreamer- och xine-gränssnitten. KDE 2 och 3 berodde på aRts för ljud. Phonon ersätter det.</p><p> Mer information:</p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/Phonon_(KDE)" target="_top"> Wikipedia: Phonon (KDE)</a></p><p> <a href="https://phonon.kde.org" target="_top">Phonons webbplats</a>

  Se Även aRts, KDE.

Solid

  Solid tillhandahåller ett enda programmeringsgränssnitt för hantering av hårdvara. Hårdvara grupperas i 'domäner'. Eftersom Solids gränssnitt är inkopplingsbara, hjälper Solid programutvecklare att skriva mindre kod, och att göra den plattformsoberoende.</p><p> Mer information:</p><p> <a href="https://solid.kde.org" target="_top">Upptäck Solid</a>

  Se Även KDE.

Threadweaver

  Det här programmeringsbiblioteket för trådar sprider arbete mellan processorer med flera kärnor när de är tillgängliga, och prioriterar dem innan de köas för körning. ThreadWeaver tillhandahåller ett högnivå jobbgränssnitt för programmering med flera trådar.</p><p> Mer information:</p><p> <a href="https://api.kde.org/frameworks/threadweaver/html/index.html" target="_top">API Documentation – ThreadWeaver</a>

  Se Även KDE.

Webkit

  HTML-visningsmodul, med sitt ursprung i en förgrening av KHTML. Antaget av Apple™ och utvecklat för Safari™. Webkit återför hela funktionen tillbaka till KDE:s programvarusamling 4, där det är tillgängligt via Qt™.</p><p> Mer information:</p><p> <a href="https://webkit.org/" target="_top">Webkit hemsida</a></p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/Webkit" target="_top">Wikipedia: WebKit</a>

  Se Även KDE, KHTML.

### X.Org

Kantutjämning

  När kantutjämning nämns tillsammans med KDE, betyder det ofta att jämna ut teckensnitten som syns på skärmen. Qt™ version 3.3 eller senare tillsammans med X.Org-servern gör detta möjligt också för KDE.

  Se Även KDE, Qt™.

X-Server

  En X-Server är det grundläggande program som de olika grafiska gränssnitten (GUI) som KDE är baserade på. Det hanterar den grundläggande mus- och tangentbordsinmatningen (både från den lokala värddatorn och från fjärrdatorer) och bidrar med enkla grafikrutiner för att rita rektanglar och andra basobjekt.

  Se Även KDE, Qt™.

### Program

Dolphin

  Standardfilhanteraren i KDE:s program. Den har en sidopanel (Platser), men navigering sker i huvudsak via 'länkstigen' ovanför huvudfönstret. Delade fönster är tillgängliga, och vyer kan definieras för enskilda fönster. Montering och avmontering av USB-enheter kan göras i sidopanelen. Andra kataloger kan läggas till i panelen Platser. En trädvy är också tillgänglig.</p><p> Mer information:</p><p> <a href="https://www.kde.org/applications/system/dolphin/" target="_top">Dolphin</a> </p><p><a href="https://en.wikipedia.org/wiki/Dolphin_(software)" target="_top">Wikipedia: Dolphin</a></p><p> <a href="https://userbase.kde.org/Tutorials/File_Management" target="_top">Användarbasen: Handledning i filhantering</a>

  Se Även KDE, Konqueror.

KBuildSycoca

  KBuildSycoca4 är ett program för kommandoraden som skapar om den så kallade KSycoca. Om t.ex. några eller alla moduler i Systeminställningarna saknas kan det vara användbart.

  Se Även KSycoca, Systeminställningar.

Informationscentralen

  Informationscentralen har sitt ursprung som en del av Kcontrol, fristående från KDE 3.1. I KDE:s programvarusamling 4 ersätts den av moduler anpassade i systeminställningarna, i huvudsak Solid, och introduceras som ett program igen i Plasma.</p><p> Mer information:</p><p> <a href="https://www.kde.org/applications/system/kinfocenter/" target="_top">Informationscentralen</a></p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/Kinfocenter" target="_top">Wikipedia: KInfoCenter</a>

  Se Även KDE, Solid, Systeminställningar.

Konqueror

  Konqueror är en webbläsare, bildvisare, filhanterare med mera, och en central del i KDE-projektet. Du hittar mer information om Konqueror på <a href="https://www.konqueror.org" target="_top">www.konqueror.org</a>.

  Se Även KDE.

Kör program

  Mini-kommandoraden som kan kommas åt från den klassiska menyn, med snabbtangenten Alt+F2 eller med ett högerklick på skrivbordet. I KDE:s programvarusamling 4 visar ett partiellt namn alla möjliga träffar.</p><p> Mer information:</p><p> <a href="https://userbase.kde.org/Tutorials/Krunner" target="_top">Användarbasen: Användning av Kör program</a>

  Se Även KDE, Plasma.

Kwin

  Kwin är fönsterhanteraren. Det är här fönsterdekorationer kan ändras och teman bestämmas. KDE:s programvarusamling 4 utökar Kwin för att erbjuda stöd för tredimensionella sammansättningseffekter på skrivbordet.</p><p> Mer information:</p><p> <a href="https://userbase.kde.org/KWin" target="_top">Användarbasen: Kwin</a>

  Se Även KDE, X-Server.

Mini-kommandorad

  Mini-kommandorad (Mini <span class="emphasis"><em>C</em></span>ommand <span class="emphasis"><em>L</em></span>ine <span class="emphasis"><em>I</em></span>nterface). Synonym för Kör program.

  Se Även Kör program.

Skrivbordsvisning

  Skrivbordsvisning är ett litet program eller panelminiprogram som visar positionen hos fönster på skrivbordet, och oftast ger en översikt av alla virtuella skrivbord, om du har flera sådana.

  Se Även KDE, Programstart, Kicker, Panel, Plasma, Virtuella skrivbord.

Systeminställningar

  Det här är projekt- och filnamnet på KDE:s inställningscentral. Systeminställningarna låter dig anpassa så gott som alla inställningsalternativ som finns i KDE.

  Se Även KDE, Informationscentralen.

### Skrivbordsterminologi

Aktiviteter

  Aktiviteter är uppsättningar av grafiska Plasma-komponenter som har sina egna skrivbordsunderlägg.</p><p> I viss mån som virtuella skrivbord, men inte helt och hållet. Exempelvis har du en "arbetsaktivitet", med RSS-kanaler för incheckning, en anteckningslapp med uppgifter, en katalogvy med arbetsrelaterade filer och ett diskret skrivbordsunderlägg. Intill den har du fritidsaktiviteter, med förhandsgranskningar av familjefoton och hundar, RSS-kanaler från dina favoritbloggar, en katalogvy som visar din filmsamling, ett Twitter-miniprogram, och naturligtvis skrivbordsunderlägget med Iron Maiden som du har gillat sedan tidigt 80-tal.</p><p>Exakt klockan 17.00 byter du från arbetsaktiviteten till fritidsaktiviteten.</p><p> Mer information:</p><p> <a href="https://userbase.kde.org/Plasma" target="_top">Vanliga frågor om Plasma</a>

  Se Även KDE, Virtuella skrivbord.

Breeze

  Breeze är standardtemat i Plasma. Det nya temat är ett plant tema med hög kontrast för arbetsrymden. Det är tillgängligt i ljusa och mörka versioner. Enklare och mer enfärgade grafiktillgångar och typograficentrerad utläggning erbjuder en renare och visuellt tydlig användarupplevelse.

  Se Även KDE, KSVG, Plasma, Oxygen.

Inneslutning

  En inneslutning är en gruppering av grafiska komponenter på toppnivå. Varje inneslutning hanterar utläggning och inställningsinformation för dess komponentuppsättning oberoende av andra inneslutningar.</p><p> Slutresultatet är att man kan gruppera grafiska komponenter i en inneslutning enligt vikten av ditt arbetsmönster, istället för gruppering enligt katalog.</p><p> Mer information:</p><p> <a href="https://userbase.kde.org/Plasma" target="_top">Vanliga frågor om Plasma</a>

  Se Även KDE, Grafikkomponent.

Drag och släpp

  Det här begreppet försöker ersätta många åtgärder som att kopiera filer från en plats till en annan med en särskild musförflyttning, t.ex. att klicka på en ikon i ett Konqueror-fönster, flytta musen till ett annat fönster medan musknappen hålls nere, och släppa musknappen ("släppa" objektet) kopierar filer.

  Se Även Konqueror.

GNOME

  <span class="emphasis"><em>G</em></span>NU <span class="emphasis"><em>N</em></span>etwork <span class="emphasis"><em>O</em></span>bject <span class="emphasis"><em>M</em></span>odel <span class="emphasis"><em>E</em></span>nvironment (GNU:s nätverksobjektmodellmiljö), ett av de ledande grafiska användargränssnitten för UNIX®.

  Se Även GUI.

GUI

  Förkortning av <span class="emphasis"><em>G</em></span>raphical <span class="emphasis"><em>U</em></span>ser <span class="emphasis"><em>I</em></span>nterface, grafiskt användargränssnitt. Alla skrivbordsmiljöer (som KDE) är ett GUI. De flesta GUI har funktioner som musstöd och/eller fönster för att hantera program.

  Se Även KDE.

Hemkatalog

  Det här är platsen i systemet där alla dina filer finns. Du kan placera dina filer utanför den här katalogen, men alla program är inställda att föreslå den här katalogen som platsen där dina filer ska placeras. Och det blir enklare om du behåller dina saker här.</p><p> Mer information:</p><p> <a href="https://sv.wikipedia.org/wiki/Hemkatalog" target="_top">Wikipedia: Home Directory</a>

  Se Även Dolphin.

KDE

  KDE är mer en bara programvara. Det är en gemenskap bestående av programmerare, översättare, bidragsgivare, grafiker, författare, distributörer och användare från hela världen. Vår internationella teknologigrupp är förbunden att skapa den bästa fria programvaran för skrivbordet. Och inte bara bidragsgivare, utan också användare och beundrare av KDE:s programvara finns runt om i världen, och ger hjälp till andra användaren, sprider nyheter, eller bara njuter av upplevelsen. Mer detaljerad information finns på <a href="https://www.kde.org" target="_top">www.kde.org</a>.</p><p> Namnet har ändrat betydelse över tiden. Du kan upptäcka mer av dess historia på <a href="https://www.kde.org/community/history/" target="_top">KDE:s historiska webbsida</a>.

  Se Även GUI.

Kicker

  Den flyttbara raden i KDE 3, oftast längst ner på skärmen (ibland kallad panelen), där startprogram, skrivbordsvisning och knappar för att köra program finns.

  Se Även Panel, Plasma.

Programstart

  En startmeny i Plasma, där program sorteras enligt funktionsgrupp. 'Favoriter' ersätter 'Mest använda program' i den klassiska menyn, och program kan läggas till där. Ett högerklick erbjuder också möjlighet att lägga till program på skrivbordet eller i panelen. Snabbåtkomst till mindre använda program kan ske via sökrutan. Alternativ som den klassiska programmenyn med menyer i kaskad och programinstrumentpanelen, startprogram med fullskärm, är tillgängliga. Plasma kan användas med mer än ett startprogram om det behövs.</p><p>

  Se Även KDE, Skrivbordsvisning, Panel, Plasma.

Oxygen

  Oxygen var standardtemat i KDE:s programvarusamling 4. Det är konstruerat för att vara en 'frisk fläkt' för skrivbordet genom att ta bort de förenklade, serieliknande ikonerna, och ersätta dem med ett rent tema och fotorealistiska ikoner. Oxygen använder en diskret palett för att undvika att ikoner blir distraherande, och använder detaljerad skalbar grafik (SVG).</p><p> Mer information:</p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/Oxygen_Project" target="_top">Wikipedia: Oxygen Project</a>

  Se Även KDE, KSVG, Plasma, Breeze.

Panel

  Avser panelen som ofta finns i skärmens nederkant.

  Se Även KDE, Kicker, Programstart, Plasma.

Plasma

  Plasma ersätter Kdesktop, Kicker och gränssnittet för grafiska komponenter SuperKaramba. Miniprogrammen kallas grafiska komponenter, och går från grafiska informationskomponenter till miniprogram som en räknare och ordlista.</p><p> Mer information: </p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/KDE_Plasma_5" target="_top">Wikipedia: KDE Plasma 5</a></p><p> <a href="https://www.kde.org/workspaces/" target="_top">Plasma arbetsrymder</a></p><p> <a href="https://userbase.kde.org/Plasma" target="_top">Plasma</a>

  Se Även KDE, Kicker, Grafikkomponent.

Lagring

  En term för åtgärden att läsa ljud- och videodata från cd-rom eller dvd och lagra det på hårddisken.

Virtuella skrivbord

  En populär metafor i UNIX®-baserade fönsterhanterare är virtuella skrivbord. Det betyder att du inte bara har en skärm där fönster kan placeras, utan flera. När du byter till ett annat skrivbord (oftast via skrivbordsvisning) syns bara de fönster som startades eller flyttades till det nya skrivbordet. Ett fönster kan också göras "klistrigt", vilket betyder att det syns på alla virtuella skrivbord.</p><p> Mer information:</p><p> <a href="https://userbase.kde.org/Plasma" target="_top">Vanliga frågor om Plasma</a>

  Se Även KDE, Programstart, Skrivbordsvisning.

### KDE utveckling

Qt™

  Det grafiska användargränssnittet (GUI) i KDE är byggt på Qt™-verktygslådan, som erbjuder många grafiska element (så kallade "grafikkomponenter") som används för att skapa skrivbordet. Du hittar mer information om Qt™ på <a href= "https://www.qt.io/developers/" target="_top">https://www.qt.io/developers/</a>.

  Se Även KDE, GUI, Grafikkomponent.

Git

  Git är ett fritt distribuerat versionskontrollsystem med öppen källkod, konstruerat för att hantera allt från små till mycket stora projekt med snabbhet och effektivitet.</p><p> Varje Git-klon är ett fulländat arkiv med komplett historik och fullständig versionshantering, oberoende av nätverksåtkomst eller en central server. Att skapa och sammanfoga grenar går snabbt och enkelt att göra. Git används för versionskontroll av filer, i likhet med verktyg som Mercurial, Bazaar, Subversion, CVS, Perforce och Visual SourceSafe.</p><p> Det bestämdes att Git ska vara det huvudsakliga versionskontrollsystemet i KDE, och ersätta SVN. Det har redan används för vissa KDE-projekt som Konversation och Amarok.</p><p> Mer information:</p><p> <a href="https://git-scm.com/" target="_top">Gits hemsida</a>

  Se Även KDE, SVN.

i18n

  Förkortning av "internationalization", internationalisering. KDE stöder många olika språk, och flera i18n-tekniker gör det lätt att översätta det grafiska användargränssnittet (GUI) samt de tillhörande dokumenten i KDE till alla dessa språk. Mer information om hur man hanterar i18n finns på <a href= "https://l10n.kde.org" target="_top">l10n.kde.org</a>.

  Se Även KDE, GUI, l10n.

Kross

  Kross är ett skriptramverk, som möjliggör stöd för flera skriptspråk. Ett system med insticksmoduler tillåter stöd för ytterligare språk i framtiden.

  Se Även KDE.

KDOM

  En K-delprogrammodul som gör KHTML DOM (<span class="emphasis"><em>D</em></span>ocument <span class="emphasis"><em>O</em></span>bject <span class="emphasis"><em>M</em></span>odel) återgivningsmöjligheter tillgängliga för alla program. KSVG2 är byggt på KDOM för KDE:s programvarusamling 4.

  Se Även KDE, KHTML, K-delprogram, KHTML.

KJS

  KDE-plattformens Javascript-tolk.

  Se Även KDE, K-delprogram, Plasma.

KSVG

  KSVG erbjuder stöd för skalbar vektorgrafik i en KHTML-baserad webbläsare. KSVG2 utökar det för KDE:s programvarusamling 4.

  Se Även KDE, KHTML, K-delprogram.

l10n

  Förkortning för "localization", lokalisering, det sätt som ett program anpassas till den lokala miljön. Detta omfattar t.ex. valutan som används för att beteckna pengar eller tidsformatet och översätta text.</p><p> Mer information:</p><p> <a href="https://l10n.kde.org/" target="_top">l10n.kde.org</a>

  Se Även i18n.

Grafikkomponent

  I allmänhet är grafikkomponenter grafiska element som rullningslister, knappar eller inmatningsfält som används för att skapa det grafiska användargränssnittet.</p><p>I Plasma är grafiska komponenter huvudkomponenter och tar på sig en mängd funktioner, som går från att visa skrivbordet och tillhörande skrivbordsunderlägg, visa batterinivå för en bärbar dator, visa inkopplade enheter, och rita aktivitetsraden. I grunden är de små program som hör hemma på skrivbordet. Dessutom kan grafiska komponenter grupperas i "omgivningar", som panelen eller till och med själva skrivbordet.

  Se Även Plasma, Inneslutning, KDE, GUI.

SVN

  Förkortning för <span class="emphasis"><em>Subversion</em></span>, ett versionshanteringssystem. SVN erbjuder ett mycket elegant sätt att hantera olika versioner av filer, så att det är lätt för flera utvecklare att arbeta med samma projekt. Du hittar en beskrivning av hur den senaste (utvecklings) versionen av KDE:s källkod kan hämtas med anonym SVN på <a href="http://developer.kde.org/source/anonsvn.html" target="_top">http://developer.kde.org/source/anonsvn.html</a>.</p><p> Mer om SVN finns på <a href="http://subversion.tigris.org/" target="_top">http://subversion.tigris.org/</a>.

  Se Även Git.

XMLGUI

  Ett programmeringsramverk för att konstruera användargränssnittet. Det används i stor utsträckning av K-delprogram.</p><p> Mer information:</p><p> <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/XMLGUI" target="_top">Wikipedia: XMLGUI</a></p><p> <a href="https://en.wikipedia.org/wiki/Qt_Style_Sheets" target="_top">Wikipedia: Qt-stilmallar</a>

  Se Även GUI, K-delprogram, Qt™.

### Diverse

RFC

  <span class="emphasis"><em>R</em></span>equest <span class="emphasis"><em>F</em></span>or <span class="emphasis"><em>C</em></span>omment, dvs. begäran om kommentarer. Ett vanligt sätt att ge ut nya idéer om protokoll eller procedurer för utvärdering i Internetgemenskapen. Även om en RFC inte är bindande, försöker många program ändå hålla sig till dem, när de väl har godkänts av gemenskapen.</p><p> Mer information om RFC:er finns på <a href="https://www.rfc-editor.org" target="_top">RFC-hemsidan</a>.

### Diverse protokoll

SMB

  <span class="emphasis"><em>S</em></span>erver <span class="emphasis"><em>M</em></span>essage <span class="emphasis"><em>B</em></span>lock, server-meddelandeblock. Ett nätverksprotokoll som används av Microsoft® Windows® i nätverk för att komma åt filsystemen i andra datorer.

  Se Även I/O-arbetare.

IRC

  <span class="emphasis"><em>I</em></span>nternet <span class="emphasis"><em>R</em></span>elay <span class="emphasis"><em>C</em></span>hat, dvs. Internet vidarebefordrad chatt. Ett protokoll som definieras i RFC 1459, som hanterar specifikationer för att göra textbaserad chatt i realtid möjlig.

  Se Även RFC.

Värddator

  Det här kan antingen vara ett namn i din `/etc/hosts` fil (`min_dator`), ett Internetnamn (`www.kde.org`) eller en IP-adress (`192.168.0.10`).

### Utskrift

ACL:er

  Förkortning av <span class="emphasis"><em>A</em></span>ccess <span class="emphasis"><em>C</em></span>ontrol <span class="emphasis"><em>L</em></span>ists (listor för åtkomstkontroll). ACL:er används för att kontrollera åtkomst för en given (behörighetskontrollerad) användare. Ett första grovt stöd för ACL:er tillsammans med utskrift är tillgängligt i CUPS. Detta kommer att förfinas i framtida versioner.

  Se Även Berhörighetskontroll.

AppSocket-protokoll

  AppSocket är ett protokoll för att överföra utskriftsdata, som också ofta kallas "Direkt TCP/IP-utskrift". Hewlett-Packard® har använt AppSocket, lagt till mindre utökningar, och har varit mycket lyckosamma med att döpa om det och marknadsföra det under namnet "HP® JetDirect"...

  Se Även HP® JetDirect-protokoll, Direkt TCP/IP-utskrift.

Berhörighetskontroll

  Att bevisa identiteten för en viss person (kanske via användarnamn/lösenord eller med hjälp av ett certifikat), kallas ofta behörighetskontroll. När du väl har fått behörighet, kanske du kan få tillgång till en begärd resurs, möjligen baserat på en lista för åtkomstkontroll (ACL).

  Se Även ACL:er.

Tvåvägskommunikation

  I utskriftssammanhang, kan en server eller värddator ta emot ytterligare information som skickas tillbaka från skrivaren (statusmeddelanden, etc.) antingen på begäran, eller när som helst. AppSocket ( = HP® JetDirect), CUPS och IPP, stöder tvåvägskommunikation, medan utskrift med LPR/LPD och utskrift enligt BSD-stil inte gör det ...

  Se Även AppSocket-protokoll, CUPS, Direkt TCP/IP-utskrift, HP® JetDirect-protokoll, IPP, LPR/LPD-utskrift.

Utskrift enligt BSD-stil

  Generell term för olika versioner av traditionella UNIX®-utskriftsmetoder. Den första versionen dök upp på tidigt 70-tal på BSD-UNIX®, och beskrevs formellt i <a href="https://www.rfc.net/rfc1179.html" target="_top">RFC 1179</a>, så sent som 1990.</p><p> Vid tiden då "fjärrutskrift" enligt BSD först konstruerades, så var skrivare anslutna via serieportar eller direktanslutna på annat sätt till en värddator (då Internet inte bestod av mycket mer än ett hundratal noder). Skrivare använde hålslagna sammanhängande papper, som drogs fram av en matare, och enkla rader av ASCII-text hamrades mekaniskt fast på papperet, taget från en kartong som stod under bordet. Det kom ut i form av papper vikt i sick-sack. Fjärrutskrift bestod av att en närliggande värddator i nästa rum skickade en fil med begäran om utskrift.</p><p> Tekniken har verkligen ändrats! Skrivare använder nu i allmänhet tillskurna papper, de har inbyggd intelligens för att beräkna rasterbilder för sida efter sida, som skickas till dem med ett av de kraftfulla sidbeskrivningsspråken (PDL). Många skrivare är direkt nätverksanslutna, med egen processor, minne, hårddisk och operativsystem. De ansluts till ett nätverk, potentiellt med miljontals användare ...</p><p> Det är ett enormt bevis på UNIX® flexibla sätt att utföra uppgifter, att "radskrivarutskrift" också kan användas tillförlitligt under de här moderna omständigheterna. Men tiden är nu till slut mogen för något nytt: IPP.

  Se Även IPP, CUPS, LPR/LPD-utskrift.

CUPS

  Förkortning av <span class="emphasis"><em>C</em></span>ommon <span class="emphasis"><em>U</em></span>NIX <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinting <span class="emphasis"><em>S</em></span>ystem (det vanliga UNIX utskriftssystemet). CUPS är det modernaste utskriftssystemet för UNIX® och Linux, och tillhandahåller också utskriftsservice till klienter på andra plattformar som Microsoft® Windows® och Apple Mac® OS. Det är baserat på IPP, och gör sig av med alla fallgropar i den gamla BSD-stilen för utskrift. Det tillhandahåller behörighetskontroll, kryptering och ACL:er, samt många andra funktioner. Samtidigt är det tillräckligt anpassningsbart för att fungera med alla gamla klienter som inte ännu kan hantera IPP via LPR/LPD (BSD-stil).</p><p> CUPS kan styra alla PostScript®-skrivare, genom att använda PPD:er (Postscript skrivarbeskrivningsfiler) som tillhandahålls av leverantören, ursprungligen enbart avsedda för utskrift med Microsoft® Windows NT. Utskrift med KDE, är kraftfullast om den baseras på CUPS.</p><p> Mer information:</p><p> <a href="https://www.cups.org" target="_top">CUPS Hemsida</a>

  Se Även ACL:er, Berhörighetskontroll, Utskrift enligt BSD-stil, IPP, LPR/LPD-utskrift, PPD.

Vanliga frågor om CUPS

  <a href="https://www.cups.org/articles.php?L+TFAQ" target="_top">Vanliga frågor om CUPS</a> är en värdefull resurs för att svara på många frågor, som alla som inte tidigare har använt utskrift med CUPS kan ha i början.

Demon

  Motsvarande engelska ord daemon, är en förkortning av <span class="emphasis"><em>D</em></span>isk <span class="emphasis"><em>a</em></span>nd <span class="emphasis"><em>e</em></span>xecution <span class="emphasis"><em>mon</em></span>itor (disk- och körningsbevakning). Demoner finns på alla UNIX®-system för att utföra uppgifter som sker utan påverkan från användaren. Läsare som är mer bekanta med Microsoft® Windows®, kan jämföra en demon och de uppgifter den ansvarar för med en "tjänst".</p><p> Ett exempel på en demon som finns i det flesta äldre UNIX®-system är LPD (radskrivardemonen). CUPS betraktas av många som efterföljaren till LPD i UNIX®-världen, och det arbetar också via en demon.

  Se Även SPOOL.

Databas, Linuxprinting.org

  Redan för många år sedan, när utskrift på Linux fortfarande var riktigt svårt (bara utskrift från kommandoraden var känt för de flesta Linux-användare, och inga enhetsspecifika utskriftsalternativ var tillgängliga för att utföra utskrifterna), så samlade Grant Taylor, upphovsman till "Linux Printing HOWTO", den mesta tillgängliga informationen om skrivare, drivrutiner och filer i sin databas.</p><p> När CUPS började ta form, och användning av PPD:er också utökades till andra skrivare än Postscript-skrivare, så insåg han den här databasens potential: Om man lägger ihop de olika ansamlingarna med data (med innehåll som skulle kunna beskrivas i stil med "Vilken enhet skriver med vilket Ghostscript-filter eller annat filter, hur bra och med vilka kommandoradsväljare?") i filer som fungerar med PPD, så skulle man få CUPS kraftfulla funktioner ovanpå de traditionella skrivardrivrutinerna.</p><p> Det här har nu utvecklats till ett vidare koncept, som kallas "Foomatic". Foomatic utökar funktionerna för andra kösystem än CUPS (LPR/LPD, LPRng, PDQ, PPR) till en viss del (genom att "stjäla" vissa koncept från CUPS). Databasen hos Linuxprinting är inte bara en plats för Linux, de som använder andra UNIX®-baserade operativsystem (som BSD eller Mac® OS-X) hittar också värdefull information och programvara här.

  Se Även Foomatic, Linuxprinting.org databas.

Direkt TCP/IP-utskrift

  Det här är en metod som ofta använder TCP/IP porten 9100 för att ansluta till skrivaren. Det fungerar med många moderna nätverksskrivare, och har några fördelar jämfört med LPR/LPD, eftersom det är snabbare och ger en del "återmatningsdata" från skrivaren till värddatorn som skickar jobbet.

  Se Även AppSocket-protokoll, HP® JetDirect-protokoll.

Drivrutiner, utskriftsdrivrutiner

  Termen "utskriftsdrivrutiner", använd med samma mening som på Microsoft® Windows® plattformen, kan inte helt tillämpas på en Linux eller UNIX®-plattform. En "drivrutin"-funktion tillhandahålls på UNIX® av olika modulära komponenter som arbetar tillsammans. I utskriftsdrivrutinernas kärna finns "filter". Filter konverterar utskriftsfiler från ett givet indataformat till ett annat format som är acceptabelt för skrivaren. I många fall kan filter anslutas i en hel "kedja", där bara resultatet av den sista konverteringen skickas till skrivaren. Den verkliga överföringen av utskriftsdata till enheten utförs av en "utmatningsrutin".

  Se Även Filter, PPD.

Kryptering

  Kryptering av konfidentiell data är en viktig angelägenhet om du överför den via Internet, eller till och med inom intranät.</p><p> Utskrift med traditionella protokoll är inte alls krypterad. Det är mycket lätt att tjuvlyssna på t.ex. PostScript®- eller PCL-data som skickas via en ledning.</p><p> Därför infördes möjligheten att lätt koppla in krypteringsmekanismer i IPP:s konstruktion (som kan åstadkommas på samma sätt som krypteringsstandarder för HTTP-trafik, SSL och TLS).

  Se Även Berhörighetskontroll, CUPS, IPP, SSL(3)-kryptering, TLS-kryptering.

Epson

  Epsons bläckstråleskrivare hör till de modeller som stöds bäst av drivrutiner med fri programvara, eftersom företaget inte alltid var så hemlighetsfulla angående sina skrivare och lämnade över tekniska specifikationer till utvecklare. Den utmärkta utskriftskvaliteten som åstadkoms av Gimp-Print på Stylus-serien skrivare, kan hänföras till denna öppenhet.

Undantagssekvenser

  De första skrivarna som fanns skrev bara ut ASCII-data. För att börja en ny rad, eller mata ut en sida, använde de särskilda kommandosekvenser, som ofta inleddes med ett ESC-tecken. HP® utvecklade detta koncept med serien med utgåvor av PCL-språk fram till idag, då ett fullständigt sidbeskrivningsspråk (PDL) har utvecklats från denna enkla början.

  Se Även PCL, PDL.

ESC/P

  Förkortning av <span class="emphasis"><em>E</em></span>pson <span class="emphasis"><em>S</em></span>tandard <span class="emphasis"><em>C</em></span>odes for <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinters (Epsons standardkoder för skrivare). Förutom PostScript® och PCL, är Epsons ESC/P skrivarspråk ett av de mest välkända.

  Se Även PCL, PostScript®, HP®/GL.

Filter

  I allmänhet är filter program som tar någon indata, arbetar med den, och skickar vidare den som utdata. Filter kan både ändra data och lämna den oförändrad.</p><p> I utskriftssammanhang är filter program som konverterar en given fil (som är avsedd att skrivas ut, men inte lämplig i sin nuvarande form) till ett format som kan skrivas ut. Ibland måste hela "kedjor" av filter skapas för att åstadkomma resultatet, där utdata från ett filter skickas vidare som indata till nästa.

  Se Även Ghostscript, RIP.

Foomatic

  Foomatic började som ett övergripande namn på ett antal olika verktyg som var tillgängliga från <a href="https://www.linuxprinting.org/" target="_top">Linuxprinting.org</a>. Dessa verktyg försökte att göra användningen av traditionella Ghostscript- och andra utskriftsfilter lättar för användare, och utökade filtrens möjligheter genom att lägga till fler kommandoradsväljare, eller förklara drivrutinens kördata.</p><p> Foomatics olika inkarnationer är CUPS-O-Matic, PPD-O-Matic, PDQ-O-Matic, LPD-O-Matic, PPR-O-Matic, MF-O-Matic och Direct-O-Matic. Alla dessa tillåter att passande skrivarkonfigurationsfiler skapas via nätverket, genom att välja en lämplig modell och den föreslagna (eller alternativa) drivrutinen för skrivaren. Nyligen har Foomatic närmat sig funktionen av ett "metaköhanteringssystem", som möjliggör anpassning av det underliggande utskriftssystemet med en enhetlig uppsättning kommandon. (Det här är dock mycket mer komplicerat än KDE:s grafiska användargränssnitt för utskrift, som gör något liknande när det gäller olika utskriftssystem).

Ghostscript

  Ghostscript är en tolk av språket PostScript® och PDF eller en rasterbildbehandlare (RIP) i programvara, som ursprungligen utvecklades av L. Peter Deutsch. Det finns alltid en version av Ghostscript med GPL-licens, tillgänglig för gratis användning och distribution. Ghostscript har en utbredd användning i Linux- och UNIX®-världen för att konvertera PostScript® till rasterdata, lämplig att skicka till enheter som inte stöder PostScript®. Mer information: <a href="https://www.ghostscript.com/" target="_top">Ghostscripts hemsida</a>.

  Se Även PostScript®, RIP.

Gimp-Print

  I motsats till namnet, så är inte Gimp-Print längre bara en insticksmodul som används för utskrift med det populära programmet Gimp. Dess källkod kan också kompileras till ... </p><p> ... en uppsättning PPD:er och tillhörande filter som direkt integreras i CUPS, och stöder omkring 130 olika skrivarmodeller, med fotografisk utskriftskvalitet i många fall.</p><p>... ett Ghostscript-filter, som kan användas med alla andra program som behöver rasterprocessing i programvara.</p><p> ... ett bibliotek som kan användas av andra program som behöver rasterfunktioner.

  Se Även Lexmark, RIP, Ghostscript.

HP®

  Förkortning av <span class="emphasis"><em>H</em></span>ewlett-<span class="emphasis"><em>Packard</em></span>, ett av de första företagen som distribuerade sina egna utskriftsdrivrutiner för Linux. Nyligen har företaget givit ut packetet "HPIJS" med drivrutiner, inklusive källkod och en fri licens. Det här är den första skrivartillverkaren som gör detta. HPIJS stöder de flesta nuvarande modeller av HP InkJets och DeskJets.

HP®/GL

  Förkortning av <span class="emphasis"><em>HP®</em></span> <span class="emphasis"><em>G</em></span>raphical <span class="emphasis"><em>L</em></span>anguage (HP grafikspråk). Ett skrivarspråk från HP® som i huvudsak används med plottrar. Många CAD-program (program för datorstödd konstruktion) matar ut HP®/GL-filer för utskrift.

  Se Även ESC/P, PCL, PostScript®.

HP® JetDirect-protokoll

  Ett varumärke som HP® använder för att beskriva sin implementering av överföring av skrivardata till skrivaren, via ett protokoll som annars kallas "AppSocket" eller "Direkt TCP/IP-utskrift".

  Se Även AppSocket-protokoll, Direkt TCP/IP-utskrift.

IETF

  Förkortning av <span class="emphasis"><em>I</em></span>nternet <span class="emphasis"><em>E</em></span>ngineering <span class="emphasis"><em>T</em></span>ask <span class="emphasis"><em>F</em></span>orce, en samling experter på Internetprogramvara och hårdvara, som diskuterar nya nätverksteknologier och ofta når slutsatser som många betraktar som standarder. "TCP/IP" är det mest berömda exemplet.</p><p> IETF standarder, men också utkast, diskussioner, idéer och användbara handledningar ges ut i den berömda serien med "RFC:er", som är tillgängliga för allmänheten, och ingår i de flesta Linux- och BSD-distributioner.

  Se Även IPP, PWG, RFC.

IPP

  Förkortning av <span class="emphasis"><em>I</em></span>nternet <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinting <span class="emphasis"><em>P</em></span>rotocol (Internet utskriftsprotokoll), som definieras av ett antal RFC:er som är accepterade av IETF med statusen "föreslagen standard", och konstruerades av PWG. IPP är en helt ny konstruktion för utskrift via nätverk, men använder en mycket välkänd och beprövad metoden för att överföra data: HTTP 1.1! Genom att inte "uppfinna hjulet igen", och baseras på en befintlig och robust Internetstandard, så kan IPP relativt enkelt lägga till andra Internetstandarder som använder HTTP:</p><p> Grundläggande eller certifikatbaserade mekanismer för behörighetskontroll, SSL eller TLS för kryptering av överförd data,</p><p> LDAP för katalogservice (för att offentliggöra data om skrivare, enhetsalternativ, kostnader och annat på nätverket, eller för att hämta lösenord under behörighetskontroll).

  Se Även CUPS, PWG, IETF, RFC, TLS-kryptering.

Lexmark

  var ett av de första företagen som distribuerade sina egna utskriftsdrivrutiner för Linux med vissa skrivarmodeller. Men de här drivrutinerna levereras bara som binärfiler (ingen källkod är tillgänglig), och kan därför inte användas för att integreras med andra projekt för fri skrivarprogramvara.

Linuxprinting.org

  Linuxprinting.org: Inte bara för Linux, utan alla UNIX®-liknande operativsystem som BSD och kommersiella UNIX®-operativsystem, kan hitta användbar information om utskrift här. Den här webbplatsen är hemsida för det intressanta Foomatic-projektet, som strävar efter att utveckla en "uppsättning metaverktyg för utskriftsköer och drivrutinkonfiguration" (som kan anpassa olika utskriftssystem och nödvändiga drivrutiner via ett gemensamt gränssnitt) med möjlighet att överföra alla köer, skrivare och konfigurationsfiler till en annan köhantering utan ny anpassning. Dessutom underhåller de utskriftsdatabasen, en samling med drivrutiner och skrivarinformation som gör det möjligt för alla hitta den mest aktuella informationen om skrivarmodeller, och dessutom skapa konfigurationsfiler via nätverket för alla kombinationer av köhantering/drivrutin/enhet som är kända att fungera tillsammans med något av de vanliga utskriftssystemen på Linux- eller UNIX®-utskriftssystem.

  Se Även Linuxprinting.org databas.

Linuxprinting.org databas

  <a href="https://www.openprinting.org/printers" target="_top">Databas</a> som innehåller skrivare och drivrutiner lämpliga för dem. Mer information: <a href="https://www.linuxfoundation.org/collaborate/workgroups/openprinting/database/indexfaq" target="_top">Linuxprinting.org vanliga frågor</a>

  Se Även Foomatic.

LPR/LPD-utskrift

  LPR == vissa uttyder det <span class="emphasis"><em>L</em></span>ine <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinting <span class="emphasis"><em>R</em></span>equest (radskrivarutskriftsbegäran), andra <span class="emphasis"><em>L</em></span>ine <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinter <span class="emphasis"><em>R</em></span>emote (fjärradskrivare).

  Se Även Utskrift enligt BSD-stil.

MIME-typer

  Förkortning av <span class="emphasis"><em>M</em></span>ultipurpose (eller Multimedia) <span class="emphasis"><em>I</em></span>nternet <span class="emphasis"><em>M</em></span>ail <span class="emphasis"><em>E</em></span>xtensions (Internet brevutökningar med flera användningar). MIME-typer användes först för att tillåta överföring av binärdata (som bilagor till brev som innehöll grafik) via e-postanslutningar som normalt bara skickade ASCII-tecken: Det var nödvändigt att koda data med en ASCII-representation.</p><p> Senare utökades detta koncept för att beskriva ett dataformat på ett plattformsoberoende, men samtidigt otvetydigt, format. Alla känner till filändelsen .doc för Microsoft® Word filer på Windows®. Det här hanteras inte otvetydigt på Windows®-plattformen: filändelsen *.doc används också för enkla textfiler eller Adobe Framemaker filer. Byter man namn på en riktig Word-fil för att få en annan filändelse, så kan den inte längre öppnas av programmet.</p><p> Filer med en MIME-typ, har en medföljande sträng för att känna igen dem, som beskriver filformatet baserat på <span class="emphasis"><em>huvudkategori/delkategori </em></span>. Inne i IPP, beskrivs också utskriftsfiler med användning av MIME-typer. MIME-typer registreras hos IANA (Internet Assigning Numbers Association) för att de ska hållas otvetydiga.</p><p> CUPS har några egna MIME-typer registrerade, som <span class="emphasis"><em>application/vnd.cups-raster</em></span> (för CUPS interna rasterbildformat).

  Se Även CUPS, Gimp-Print.

PCL

  Förkortning av <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinter <span class="emphasis"><em>C</em></span>ontrol <span class="emphasis"><em>L</em></span>anguage (skrivarkontrollspråk). Utvecklat av HP®. PCL började i version 1 som en enkel uppsättning med kommandon för ASCII-utskrift. Nu, med versionerna PCL6 och PCL-X, har det möjlighet att skriva ut grafik och färg, men det används inte så ofta utanför Microsoft® Windows® och HP-UX® (HP®:s egen variant av UNIX®) ...

  Se Även ESC/P, HP®/GL, PDL, PostScript®.

PDL

  Förkortning av <span class="emphasis"><em>P</em></span>age <span class="emphasis"><em>D</em></span>escription <span class="emphasis"><em>L</em></span>anguage (sidbeskrivningsspråk). PDL:er beskriver den grafiska representationen av en sida på ett abstrakt sätt. Innan den verkligen omvandlas till bläck som placeras på papper, så måste en PDL först "tolkas". För UNIX®, är den viktigaste PDL:en PostScript®.

  Se Även ESC/P, HP®/GL, PCL, PostScript®.

Bildpunkt

  Förkortning av <span class="emphasis"><em>Pic</em></span>ture <span class="emphasis"><em>El</em></span>ement (bildelement); Den här termen beskriver den minsta delen av en rasterbild (antingen vid utskrift på papper eller som visas på en bildskärm via ett katodstrålerör eller LCD-element). Eftersom all grafisk- eller bildrepresentation på de här utmatningsenheterna består av bildpunkter, är värdena "ppi" (bildpunkter per tum) och DPI (punkter per tum) viktiga parametrar för totalkvaliteten och upplösningen av en bild.

  Se Även Filter, Ghostscript, PostScript®, Rasterbild.

PJL

  Förkortning av <span class="emphasis"><em>P</em></span>rint <span class="emphasis"><em>J</em></span>ob <span class="emphasis"><em>L</em></span>anguage (utskriftsjobbspråk), som utvecklades av HP® för att styra och hantera en skrivares normala och jobbspecifika inställningar. Det kan inte bara användas på HP®:s egna (PCL-)skrivare, utan många PostScript®-skrivare och andra skrivare förstår PJL-kommandon som skickas till dem som en del av ett utskriftsjobb, eller separat.

  Se Även PCL.

PostScript®

  PostScript® (ofta förkortat till "PS") är en de-facto standard i UNIX®-världen för att skriva ut filer. Det utvecklades av Adobe och licensierades till skrivartillverkare och programvaruföretag.</p><p> Eftersom PostScript®-specifikationerna publicerades av Adobe, finns det också "tredjeparts"-implementeringar av programvara som skapar och tolkar PostScript® (en av de mest välkända bland fri programvara är Ghostscript, en kraftfull PS-tolk).

  Se Även ESC/P, HP®/GL, PCL, PPD.

PPD

  Förkortning av <span class="emphasis"><em>P</em></span>ostScript <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinter <span class="emphasis"><em>D</em></span>escription (Postscript-skrivarbeskrivning). PPD:er är ASCII-filer som lagrar all information om de särskilda funktionerna för en skrivare, samt definitioner av kommandon (Postscript eller PJL), som aktiverar en viss funktion (som att skriva ut dubbelsidigt).</p><p> Som förklaringen av förkortningen visar, så användes PPD:er ursprungligen bara för PostScript®-skrivare. CUPS har utökat PPD-konceptet så att det gäller alla sorters skrivare.</p><p> PPD:er för PostScript®-skrivare tillhandahålls av skrivartillverkarna. De kan användas tillsammans med CUPS och KDEPrint för att få tillgång till alla funktioner i en PostScript®-skrivare. KDEPrint-gruppen rekommenderar att använda PPD:er som ursprungligen var avsedda att användas tillsammans med Microsoft® Windows NT.</p><p> PPD:er för skrivare som inte använder Postscript, <span class="emphasis"><em>behöver</em></span> ett tillhörande "filter" för att omvandla PostScript®-utskriftsfilerna till ett format som kan sväljas av enheten som inte använder Postscript. De här kombinationerna av PPD:er och filter är inte (ännu) tillgängliga från tillverkarna. Efter initiativet av CUPS-utvecklarna att använda PPD:er, var gemenskapen för fri programvara kreativa nog att snabbt ta fram stöd för de flesta skrivarmodeller som används för närvarande, via PPD:er och klassiska Ghostscript-filter. Men observera att utskriftskvaliteten varierar från "högkvalitativ fotografisk utmatning" (med Gimp-print och de flesta Epson bläckstråleskrivare) till "knappt läsbart" (med Foomatic-aktiverade Ghostscript-filter för skrivarmodeller som kallas "paperweight" i databasen hos Linuxprinting.org).

  Se Även CUPS, Linuxprinting.org, PostScript®.

printcap

  I utskriftssystem med BSD-stil, innehåller filen "printcap" konfigurationsinformation. Utskriftsdemonen läser den här filen för att veta vilka skrivare som är tillgängliga, vilka filter som används för var och en av dem, var katalogen för utskriftskön finns, om försättsblad ska användas, och så vidare ... Vissa program är också beroende av att kunna läsa filen, för att skaffa fram namnen på tillgängliga skrivare.

  Se Även Utskrift enligt BSD-stil.

Skrivar-MIB

  Förkortning av <span class="emphasis"><em>Printer</em></span>-<span class="emphasis"><em>M</em></span>anagement <span class="emphasis"><em>I</em></span>nformation <span class="emphasis"><em>B</em></span>ase (informationsbas för skrivarhantering). Skrivar-MIB anger att antal parametrar som ska lagras i skrivaren för åtkomst via närtverket. Det här är användbart om många (i vissa fall bokstavligen tusentals) nätverksskrivare hanteras centralt med hjälp av SNMP (Simple Network Management Protocol).

  Se Även PWG, SNMP.

PWG

  Förkortning av <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinter <span class="emphasis"><em>W</em></span>orking <span class="emphasis"><em>G</em></span>roup (arbetsgruppen för utskrift). PWG är en löst sammansatt grupp representanter från utskriftsföretag, som under de senaste åren har utvecklat olika standarder som har att göra med utskrift via nätverk. Dessa accepterades senare av IETF som RFC-standarder, till exempel "skrivar-MIB" och IPP.

  Se Även PostScript®, IPP, Skrivar-MIB, SNMP.

Skrivardatabas

  En bra databas med drivrutiner för skrivare finns på <a href="https://www.openprinting.org/printers" target="_top">https://www.openprinting.org/printers</a>.

  Se Även Linuxprinting.org databas.

Rasterbild

  Varje bild på ett fysiskt medium består av ett mönster med enskilda punkter i olika färger och (ibland) storlekar. Det här kallas en "rasterbild".</p><p> Detta skiljer sig från en "vektorbaserad bild", där grafiken beskrivs i form av kontinuerliga kurvor, skuggor, former och fyllda figurer, som representeras av matematiska formler. Vektorbaserade bilder har ofta mindre filstorlek, och deras storlek kan ändras utan förlust av information och kvalitet - men de kan inte skrivas ut direkt, utan måste alltid först "behandlas" eller "omvandlas" till en rasterbild med den givna upplösningen som utskriftsenheten klarar av. Den här omvandlingen görs med en rasterbildbehandling (RIP, ofta programvaran Ghostscript) eller någon annan form av filtrering.

  Se Även Bildpunkt, Ghostscript, PostScript®, Filter, RIP.

RIP

  Förkortning av <span class="emphasis"><em>R</em></span>aster <span class="emphasis"><em>I</em></span>mage <span class="emphasis"><em>P</em></span>rocess(or) (rasterbildbehandling). Om uttrycket används i utskriftssammanhang, betyder "RIP" en hårdvaru- eller programvaruenhet som konverterar PostScript® (eller andra utskriftsformat som representeras med något av de andra sidbeskrivningsspråken som inte baseras på raster) till en rasterbild på ett sådant sätt att den kan accepteras av "utskriftsenheten" i skrivaren.</p><p> En PostScript®-skrivare innehåller sin egen PostScript-RIP. En RIP kan både finnas i en skrivare och utanför den.</p><p> För många UNIX®-system, är Ghostscript paketet som tillhandahåller en "RIP i programvara", som kör på värddatorn, och absorberar PostScript® eller annan data som ska göras klar att skickas till utskriftsenheten (sålunda finns det ett uns sanning i uttrycket "Ghostscript gör din skrivare till en PostScript®-skrivare", men det är förstås inte bokstavligen sant.)

  Se Även Filter, Ghostscript, PostScript®, PDL, Rasterbild.

RLPR (fjärr-LPR)

  Förkortning av <span class="emphasis"><em>R</em></span>emote <span class="emphasis"><em>L</em></span>ine <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinting <span class="emphasis"><em>R</em></span>equest (fjärrbegäran om utskrift med radskrivare). Det här är ett utskriftssystem enligt BSD-stil, som inte behöver några behörigheter som systemadministratör för att installeras, och ingen "printcap" för att fungera: alla parametrar kan anges på kommandoraden.</p><p> RLPR är praktiskt för många användare av bärbara datorer som arbetar i miljöer som ofta ändras. Det beror på att det kan installeras tillsammans med alla andra utskriftssystem och tillåter ett mycket flexibelt och snabbt sätt att installera en skrivare för direkt åtkomst via LPR/LPD. KDEPrint har en guide för att lägga till skrivare, som gör det ännu enklare att använda RLPR. Kommandot kprinter tillåter byte till RLPR "i farten" när som helst.

  Se Även printcap.

SNMP

  Förkortning av <span class="emphasis"><em>S</em></span>imple <span class="emphasis"><em>N</em></span>etwork <span class="emphasis"><em>M</em></span>anagement <span class="emphasis"><em>P</em></span>rotocol (enkelt nätverkshanteringsprotokoll). SNMP används på många platser för att hantera alla typer av nätverksnoder (värddatorer, routrar, växlar, förmedlingsnoder, skrivare ...) med fjärrstyrning.

  Se Även PWG, Skrivar-MIB.

SSL(3)-kryptering

  Förkortning av <span class="emphasis"><em>S</em></span>ecure <span class="emphasis"><em>S</em></span>ocket <span class="emphasis"><em>L</em></span>ayer (säkert uttagslager). SSL är en privatägd krypteringsmetod för dataöverföring via HTTP, som utvecklades av Netscape. Den ersätts nu av en IETF-standard som kallas TLS.

  Se Även TLS-kryptering.

SPOOL

  Förkortning av <span class="emphasis"><em>S</em></span>ynchronous <span class="emphasis"><em>P</em></span>eripheral <span class="emphasis"><em>O</em></span>perations <span class="emphasis"><em>O</em></span>n<span class="emphasis"><em>L</em></span>ine (hantering av uppkopplade synkrona periferienheter). SPOOL låter utskriftsprogram (och användare) fortsätta sitt arbete medan utskriften tas om hand av en systemdemon som lagrar filer på en tillfällig plats tills skrivaren är klar att skriva ut.

  Se Även Demon.

TLS-kryptering

  Förkortning av <span class="emphasis"><em>T</em></span>ransport <span class="emphasis"><em>L</em></span>ayer <span class="emphasis"><em>S</em></span>ecurity (transportlagersäkerhet). TLS är en krypteringsstandard för data som överförs via HTTP 1.1. Den definieras av RFC 2246, och även om den är baserad på den tidigare utvecklade SSL (från Netscape) så fungerar de inte helt och hållet tillsammans.

  Se Även SSL(3)-kryptering.

Utskrift enligt System V-stil

  Det här är den andra varianten av traditionell UNIX®-utskrift (i motsats till utskrift enligt BSD-stil). Det använder en annan uppsättning med kommandon (lp, lpadmin, ...) än BSD, men skiljer sig inte i grunden från det. Gapet mellan de två är dock stort nog för att de inte ska fungera ihop, så att en BSD-klient inte kan skriva ut till en utskriftsserver enligt System V-stil utan ytterligare anpassning... Det är meningen att IPP ska undanröja den här svagheten, och några till.

  Se Även Utskrift enligt BSD-stil, IPP.

TurboPrint

  Ett spridprogram som tillhandahåller utskrift med fotokvalitet på många jetstråleskrivare. Det är användbart om du inte hittar en drivrutin för din skrivare på annat sätt, och kan antingen kopplas ihop med ett traditionellt Ghostscript system, eller ett modernt CUPS-system.

  Se Även Gimp-Print.

XPP

  Förkortning av <span class="emphasis"><em>X</em></span> <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinting <span class="emphasis"><em>P</em></span>anel (X-utskriftspanel). XPP var det första fria grafiska utskriftskommandot för CUPS, skrivet av Till Kamppeter, och i vissa avseenden modell för "kprinter"-verktyget i KDE 3.