## Slovarček

### Tehnologije

Akonadi

  Mehanizem za dostop do shranjevanja podatkov za vse podatke PIM (Personal Information Manager) v KDE SC 4. En sam sistem za shranjevanje in iskanje omogoča učinkovitost in razširljivost, ki v sistemu KDE3, kjer je imela vsaka komponenta PIM svoj sistem, ni bila mogoča. Upoštevajte, da uporaba Akonadija ne spreminja formatov za shranjevanje podatkov (vcard, iCalendar, mbox, maildir itd.) - zagotavlja le nov način dostopa do podatkov in njihovega posodabljanja.</p><p> Glavni razlogi za oblikovanje in razvoj Akonadija so tehnične narave, npr. imeti edinstven način za dostop do podatkov PIM (stiki, koledarji, e-pošta ..) iz različnih aplikacij (npr. KMail, Calligra Words itd.), kar odpravlja potrebo po pisanju podobne kode tu in tam.</p><p> Drugi cilj je ločiti aplikacije z grafičnim vmesnikom, kot je KMail od neposrednega dostopa do zunanjih virov, kot so poštni strežniki - kar je bil v preteklosti glavni razlog za poročila/želje glede zmogljivosti/odzivnosti.</p><p> Več informacij:</p><p> <a href= "https://community.kde.org/KDE_PIM/Akonadi" target="_top">Akonadi za KDEjev PIM</a></p><p> <a href= "https://en.wikipedia.org/wiki/Akonadi" target="_top">Wikipedia: Akonadi</a></p><p> <a href= "https://techbase.kde.org/KDE_PIM/Akonadi" target="_top">Techbase - Akonadi</a>

  glej tudi GUI, KDE.

Aplikacije

  Aplikacije temeljijo na temeljnih knjižnicah, ki jih je izdelala skupnost KDE, trenutno KDE Frameworks (kde ogrodje) in prej KDE Platform (kde okolje).</p><p> Več informacij:</p><p> <a href= "https://community.kde.org/Promo/Guidance/Branding/Quick_Guide/" target="_top">KDE Branding</a>

  glej tudi Plasma, Frameworks (ogrodje), Platform (okolje).

aRts

  Zvočni okvir v KDE 2 in 3. Njegova enonamenska narava je povzročala težave, ko sta se pojavila dva vira zvoka. V namizju Plasma ga nadomesti Phonon.</p><p> Več informacij:</p><p> <a href= "https://en.wikipedia.org/wiki/ARts" target="_top"> Wikipedia: ARts</a>

  glej tudi KDE, Phonon, Plasma.

D-Bus

  D-Bus ali Namizno vodilo je sistem za sporočanje med storitvami. Razvil ga je Red Hat®, nanj pa je močno vplival KDE 3 DCOP, ki ga je nadomestil. Večina operacijskih sistemov POSIX podpira D-Bus, za Windows pa je na voljo tudi vmesnik. Uporabljata ga Qt 4 in GNOME.</p><p> Več informacij:</p><p> <a href= "https://freedesktop.org/wiki/Software/dbus/" target="_top">FreeDesktop.org: Kaj je D-Bus?</a></p><p> <a href= "https://en.wikipedia.org/wiki/D-Bus" target="_top">Wikipedia: D-Bus</a>

  glej tudi DCOP, GNOME, KDE, Qt™.

DCOP

  DCOP, kar pomeni Desktop COmmunication Protocol, je lahek medprocesni komunikacijski sistem in komunikacijski sistem programskih komponent, ki se uporablja v KDE 3. Nadomeščen z D-Bus v KDE SC 4.</p><p> Več informacij:</p><p> <a href= "https://en.wikipedia.org/wiki/DCOP" target="_top">Wikipedia: DCOP</a>

  glej tudi D-Bus, KDE.

Flake

  Flake je programska knjižnica za uporabo v Calligra. Funkcionalno ponuja oblike za prikaz vsebine in orodja za manipuliranje z vsebino. Oblike je mogoče povečati ali zasukati in združiti v skupine, da delujejo kot ena sama oblika, okoli katere je možen pretok besedila.</p><p> Več informacij:</p><p> <a href="https://community.kde.org/Calligra/Libs/Flake" target="_top">KDE Wiki skupnosti: Flake</a>

  glej tudi KDE, KParts.

Frameworks (ogrodje)

  KDE Frameworks 5 je naslednja generacija knjižnic KDE, modulariziranih in optimiziranih za enostavno integracijo v aplikacije Qt™. Ogrodja ponujajo široko paleto pogosto potrebnih funkcij v zrelih, strokovno pregledanih in dobro preizkušenih knjižnicah s prijaznimi licenčnimi pogoji. Na voljo je več kot 70 različnih ogrodij, ki zagotavljajo rešitve, vključno z integracijo strojne opreme, podporo za formate datotek, dodatnimi gradniki, funkcijami izrisovanja, preverjanjem črkovanja in še več. Številna ogrodja so medplatformna in imajo minimalne dodatne odvisnosti ali jih sploh nimajo, zato jih je enostavno sestaviti in dodati v katero koli aplikacijo Qt™.</p><p> Več informacij:</p><p> <a href= "https://community.kde.org/Frameworks" target="_top">KDE Community Wiki: Frameworks</a>

  glej tudi KDE, Plasma, Aplikacije, Platform (okolje).

Za vroče novosti

  <span class="emphasis"><em>G</em></span>et <span class="emphasis"><em>H</em></span>ot <span class="emphasis"><em>N</em></span>ew <span class="emphasis"><em>S</em></span>tuff (GHNS) je odprt standard, ki uporabnikom omogoča enostavno prenašanje in nameščanje različnih razširitev za njihove aplikacije. Našo implementacijo GHNS uporabljajo Plasma (na primer za pridobivanje novih namiznih tem) ter številne aplikacije in gradniki.

  glej tudi KDE, Plasma.

GHNS

  GHNS je akronim za Get Hot New Stuff (Pridobi vroče novosti).

  glej tudi Za vroče novosti.

IO Worker

  IO Delavci omogočajo KDE aplikacijam dostop do oddaljenih virov enako preprosto kot do lokalnih virov (zaradi česar so "omrežno pregledne"). Oddaljeni viri (npr. datoteke) so lahko shranjeni v SMB share ali podobnih storitvah.

  glej tudi SMB, KDE.

KHTML

  KHTML je HTML mehanizem za upodabljanje za namizje KDE Plasma, kot ga uporablja brskalnik Konqueror. Zagotavlja tudi del KPart, ki vsem KDE aplikacijam omogoča prikaz spletne vsebine. Na novo, je Qt™ WebKit na voljo tudi za Plasmo in razvoj drugih aplikacij.

  glej tudi KDE, Konqueror, KParts, Plasma, WebKit.

KIO

  Vhodno/Izhodni sistem KDE, ki uporablja takoimenovane "IO Workers".

  glej tudi IO Worker, KDE.

Kiosk

  Kiosk je ogrodje za omejevanje uporabniških zmožnosti v sistemu s platformo KDE idealno za uporabo v zaprtih okoljih, kot so internetne kavarne. Prisoten je v KDE 3 in KDE 4, vendar je orodje za upravljanje, Kiosktool, samo za KDE 3. Uporablja se lahko za konfiguracijo aplikacij KDE 4 ali pa se konfiguracije kioskov vzdržujejo z ročnim urejanjem konfiguracijskih datotek.

  glej tudi KDE.

KParts

  KParts je vključna tehnologija, ki omogoča programom KDE vključevanje ostalih programov KDE. Besedilni pogled, ki ga uporablja Konqueror je primer za KPart.

  glej tudi Konqueror.

KSycoca

  KSycoca (KDE <span class="emphasis"><em>Sy</em></span>stem<span class="emphasis"><em>Co</em></span>nfiguration<span class="emphasis"><em>Ca</em></span>che) je predpomnilnik, ki na primer zagotavlja hiter dostop do menujskih vnosov.

  glej tudi KBuildSycoca.

Platform (okolje)

  Nekoč je bila baza knjižnic in storitev, potrebnih za izvajanje aplikacij KDE. Za ustvarjanje programske opreme KDE jo uporabljajo glavni razvijalci in razvijalci tretjih oseb. Zlasti če vključuje razvojna ogrodja in orodja, se lahko imenuje KDE Razvojna platforma. KDE Platforma temelji na številnih stebrih, na primer Akonadi, Solid, Phonon.

  glej tudi KDE, Plasma, Aplikacije, Frameworks (ogrodje), Akonadi, Solid, Phonon.

Phonon

  Večpredstavnostni vmesnik API za več platform, ki se povezuje z obstoječimi ogrodji, kot sta gstreamer in xine engine. KDE 2 in 3 sta bila odvisna od aRts za zvok. Phonon ga nadomešča.</p><p> Več informacij:</p><p> <a href= "https://en.wikipedia.org/wiki/Phonon_(software)" target="_top"> Wikipedia: Phonon (software)</a></p><p> <a href= "https://phonon.kde.org/" target="_top">Spletna stran Phonon</a>

  glej tudi aRts, KDE.

Solid

  Solid zagotavlja enoten API za upravljanje strojne opreme. Strojna oprema je razvrščena v "domene". Ker so zaledne strani za Solid priključljive, Solid razvijalcem aplikacij pomaga napisati manj kode in jo narediti neodvisno od platforme.</p><p> Več informacij:</p><p> <a href= "https://solid.kde.org/" target="_top">Odkrijte Solid</a>

  glej tudi KDE.

Threadweaver

  Ta knjižnica za programiranje niti porazdeli delo med večjedrne procesorje, če so na voljo, in jih prednostno razvrsti, preden jih postavi v vrsto za izvajanje. ThreadWeaver zagotavlja vmesnik za delo na visoki ravni za večnitno programiranje.</p><p> Več informacij:</p><p> <a href= "https://api.kde.org/frameworks/threadweaver/html/index.html" target="_top">Dokumentacija API - ThreadWeaver</a>

  glej tudi KDE.

WebKit

  Pogon za upodabljanje HTML, ki izhaja iz vilice KHTML. Prevzel ga je Apple™ in razvil za Safari™. Webkit prinaša celotno funkcionalnost nazaj v KDE SC 4, kjer je na voljo prek Qt™.</p><p> Več informacij:</p><p> <a href= "https://webkit.org/" target="_top">WebKit home page</a></p><p> <a href= "https://en.wikipedia.org/wiki/WebKit" target="_top">Wikipedia: WebKit</a>

  glej tudi KDE, KHTML.

### X.Org

Glajenje

  Če je omenjeno s KDE, pomeni glajenje pogosto mehčanje pisav, ki so vidne na zaslonu. Qt različice 3.3 ali novejši skupaj z uporabo X.Org strežnika to omogočajo tudi pod KDE.

  glej tudi KDE, Qt™.

X-Server

  Strežnik X (X-Server) predstavlja osnovno plast, nad katero so zgrajeni različni GUI, kot je na primer KDE. Upravlja osnovne vnose miške in tipkovnice (z lokalnega gostitelja kot tudi z oddaljenega gostitelja) in zagotavlja osnovne grafične funkcije za risanje pravokotnikov in drugih primitivnih elementov.

  glej tudi KDE, GUI.

### Aplikacije

Dolphin

  Privzet upravitelj datotek KDE Aplikacij. Ima stransko ploščo (Mesta), vendar je navigacija mogoča predvsem po poti "drobtinic" nad glavnim oknom. Omogočena so deljena okna, za posamezna okna pa je mogoče uporabiti poglede. Namestitev in odstranitev naprav USB lahko opravite na stranski plošči. Na ploščo Mesta lahko dodate druge imenike. Možen je tudi drevesni pogled.</p><p> Več informacij:</p><p> <a href= "https://www.kde.org/applications/system/dolphin/" target="_top">Dolphin</a></p><p> <a href= "https://en.wikipedia.org/wiki/Dolphin_(file_manager)" target="_top">Wikipedia: Dolphin</a></p><p> <a href= "https://userbase.kde.org/Dolphin/File_Management" target="_top">Userbase: File Management Tutorial</a>

  glej tudi KDE, Konqueror.

KBuildSycoca

  KBuildSycoca4 je program ukazne vrstice in regenerira takoimenovan KSycoca. To je na primer uporabno, če manjka nekaj ali pa vsi moduli v System Settings.

  glej tudi KSycoca, System Settings.

KInfoCenter

  Kinfocenter je nastal kot del samostojnega programa Kcontrol iz okolja KDE 3.1. V KDE SC 4 so ga nadomestili moduli, konfigurirani v System Settings, zlasti Solid, in se ponovno uvaja kot aplikacija v Plasma.</p><p> Več informacij:</p><p> <a href= "https://www.kde.org/applications/system/kinfocenter/" target="_top">KInfoCenter</a></p><p> <a href= "https://en.wikipedia.org/wiki/Kinfocenter" target="_top">Wikipedia: KInfoCenter</a>

  glej tudi KDE, Solid, System Settings.

Konqueror

  Konqueror je datotečni upravljalnik, spletni brskalnik, preglejevalnik slik ter še mnogo več in je jedro projekta KDE. Več informacij o Konquerorju lahko najdete na <a href="http://www.konqueror.org" target="_top">www.konqueror.org</a>.

  glej tudi KDE.

KRunner

  Mini ukazna vrstica, do katere lahko dostopate iz menija Classic, z bližnjico na tipkovnici Alt+F2 ali z desnim klikom na namizje. V KDE SC 4 bo delno ime prikazalo vse možne zadetke.</p><p> Več informacij:</p><p> <a href= "https://userbase.kde.org/Plasma/Krunner" target="_top">UserBase: KRunner Usage</a>

  glej tudi KDE, Plasma.

KWin

  KWin je upravitelj oken. Tu je mogoče spreminjati okraske oken in uporabljati teme.KDE SC 4 razširja program KWin in zagotavlja podporo za učinke 3D Compositing na namizju.</p><p> Več informacij:</p><p> <a href= "https://userbase.kde.org/KWin" target="_top">UserBase: KWin</a>

  glej tudi KDE, X-Server.

Mini-CLI

  Mini <span class="emphasis"><em>C</em></span>ommand <span class="emphasis"><em>L</em></span>ine <span class="emphasis"><em>I</em></span>nterface. Sinonim za KRunner.

  glej tudi KRunner.

Pozivnik

  Pager oz. pozivnik je majhen program ali ploščni dodatek, ki prikazuje položaj oken na namizju in običajno, če imate več virtualnih namizij, omogoča pregled nad vsemi.

  glej tudi KDE, Zaganjalnik aplikacij, Kicker, Pult, Plasma, Virtualna namizja.

System Settings

  To je projektno ime kot tudi ime datoteke Nadzornega središča KDE. System Settings vam omogoča prilagajanje praktično vsake nastavitvene možnosti v KDE.

  glej tudi KDE, KInfoCenter.

### Terminologija namizja

Dejavnosti

  Dejavnosti so sklopi gradnikov, ki imajo svoje ozadje</p><p> Nekoliko so podobne virtualnim namizjem, vendar ne povsem. Na primer, imate "delovno dejavnost" s sporočili rss, opombo z nalogami TODO, prikazom mape z datotekami, povezanimi z delom, in subtilnim ozadjem.</p><p> Poleg nje imate dejavnost za prosti čas s predogledi družinskih fotografij in psov, sporočili rss iz vaših najljubših blogov, prikazom mape z vašo zbirko filmov, apletom twitterja in seveda ozadjem Iron Maiden, ki vam je všeč že od začetka 80. let.</p><p> Ob 17:00 uri preklopite iz delovne dejavnosti na dejavnost za prosti čas.</p><p> Več informacij:</p><p> <a href= "https://userbase.kde.org/Plasma" target="_top">Plasma FAQ</a>

  glej tudi KDE, Virtualna namizja.

Vetrič

  Vetrič je privzeta tema za Plasma. Ta nova tema je visokokontrastna, ravna tema za delovni prostor. Na voljo je v svetli in temni različici. Enostavnejši in bolj enobarvni grafični elementi ter postavitve, osredotočene na tipografijo, zagotavljajo čisto in vizualno jasno uporabniško izkušnjo.

  glej tudi KDE, KSVG, Plasma, Kisik.

Vsebnik

  Vsebnik je skupina gradnikov na najvišji ravni. Vsako ogrodje upravlja postavitev in konfiguracijske podatke svojega nabora gradnikov neodvisno od drugih ogrodij.</p><p> Končni rezultat je, da lahko gradnike znotraj ogrodja združite glede na pomen za vaš delovni vzorec in ne po imeniku.</p><p> Več informacij:</p><p> <a href= "https://userbase.kde.org/Plasma" target="_top">Plasma FAQ</a>

  glej tudi KDE, Gradnik.

Povleci in spusti

  Ta koncept poskuša zamenjati mnoge ukaze, kot je na primer prepisovanje datotek z enega kraja na drugega z določenimi premiki miške, zato bodo npr. klik na ikono v Konquerorjevem oknu, premik miške v drugo okno, da bi spustili pritisnjeni gumb miške in nato spuščen gumb ("spuščanje"predmeta) prepisali datoteke.

  glej tudi Konqueror.

GNOME

  <span class="emphasis"><em>G</em></span>NU <span class="emphasis"><em>N</em></span>etwork <span class="emphasis"><em>O</em></span>bject <span class="emphasis"><em>M</em></span>odel <span class="emphasis"><em>E</em></span>nvironment, eden od vodilnih UNIX® GUIjev.

  glej tudi GUI.

GUI

  Kratica za Graphical User Interface (grafični uporabniški vmesnik). Vsako namizno okolje (kot na primer KDE) je GUI. Večina GUI-jev vsebuje podporo za miško in/ali okna za upravljanje s programi.

  glej tudi KDE.

Domača mapa

  To je mesto v sistemu, kjer so shranjene vse vaše datoteke. Datoteke lahko zapisujete tudi zunaj te mape, vendar so vse aplikacije konfigurirane tako, da predlagajo to mapo kot mesto za zapisovanje datotek. Zato je lažje, če svoje stvari hranite tukaj.</p><p> Več informacij:</p><p> <a href= "https://en.wikipedia.org/wiki/Home_directory" target="_top">Wikipedija: Domači imenik</a>

  glej tudi Dolphin.

KDE

  KDE je več kot le programska oprema. Gre za skupnost, ki jo sestavljajo programerji, prevajalci, sodelavci, umetniki, pisci, distributerji in uporabniki z vsega sveta. Naša mednarodna tehnološka ekipa si prizadeva ustvarjati najboljšo brezplačno programsko opremo za namizje. Ne samo sodelavci, tudi uporabniki in ljubitelji programske opreme KDE so prisotni po vsem svetu in pomagajo drugim uporabnikom, širijo novice ali preprosto uživajo v izkušnjah. Podrobnejše informacije najdete na <a href="https://www.kde.org" target="_top">www.kde.org</a>.</p><p> Ime je sčasoma spremenilo svoj pomen. Več o njegovi zgodovini lahko izveste na <a href="https://www.kde.org/community/history/" target="_top">spletni strani z zgodovino okolja KDE</a>.

  glej tudi GUI.

Kicker

  V KDE 3 premakljiva vrstica, običajno na dnu zaslona (včasih imenovana plošča), v kateri so zaganjalniki aplikacij, pozivnik in gumbi za zagon aplikacij.

  glej tudi Pult, Plasma.

Zaganjalnik aplikacij

  V programu Plasma zaganjalnik aplikacij, v katerem so aplikacije razvrščene po funkcionalnih skupinah. "Priljubljene" v klasičnem meniju nadomešča "Najbolj uporabljene aplikacije", vanje pa lahko dodajate aplikacije. Z desnim klikom lahko tudi na namizje ali ploščo dodate aplikacije. Hitri dostop do manj uporabljenih aplikacij je mogoč z iskalnim poljem. Na voljo so alternative, kot sta klasični meni aplikacij s kaskadnimi pojavnimi meniji in nadzorna plošča aplikacij, celozaslonski zaganjalnik. Plasma se lahko po potrebi uporablja z več kot enim zaganjalnikom.</p><p>

  glej tudi KDE, Pozivnik, Pult, Plasma.

Kisik

  Kisik je bil privzeta tema v KDE SC 4. Zasnovan je bil tako, da je na namizje prinesel "svež veter", saj je odstranil poenostavljene ikone iz risank in jih nadomestil s čisto temo in fotorealističnimi ikonami. Kisik uporablja desaturirano paleto, da ikone ne bi odvračale pozornosti, in uporablja podrobno skalabilno grafiko (SVG).</p><p> Več informacij:</p><p> <a href= "https://en.wikipedia.org/wiki/Oxygen_Project" target="_top">Wikipedia: Oxygen Project</a>

  glej tudi KDE, KSVG, Plasma, Vetrič.

Pult

  Nanaša se na krmilni pult, ki pogosto čepi na dnu zaslona.

  glej tudi KDE, Kicker, Zaganjalnik aplikacij, Plasma.

Plasma

  Plasma nadomešča KDesktop, Kicker in mehanizem gradnikov SuperKaramba. Programi se imenujejo Widgets in obsegajo od informacijskih gradnikov do mini aplikacij, kot sta kalkulator ali slovar.</p><p> Več informacij:</p><p> <a href= "https://en.wikipedia.org/wiki/KDE_Plasma_5" target="_top">Wikipedia: KDE Plasma 5</a></p><p> <a href= "https://www.kde.org/workspaces/" target="_top">Plasma Workspaces</a></p><p> <a href= "https://userbase.kde.org/Plasma" target="_top">Plasma</a>

  glej tudi KDE, Kicker, Gradnik.

Ripanje

  Proces branja audio in video podatkov z enote pogon CD-ROMa ali DVD-ja in njihovo shranjevanje na trdem disku.

Virtualna namizja

  Priljubljen koncept upraviteljev oken, ki temeljijo na sistemu UNIX®, je koncept virualnih namizij. To pomeni, da nimate le enega zaslona, na katerega lahko postavite okna, temveč več. Ko preklopite na drugo namizje (navadno s pozivnikom), boste videli samo okna, ki ste jih zagnali na novem namizju ali premaknili nanj. Okno je lahko tudi "lepljivo", kar pomeni, da je prikazano na vseh navideznih namizjih.</p><p> Več informacij:</p><p> <a href="https://userbase.kde.org/Plasma" target="_top">Plasma FAQ</a>

  glej tudi KDE, Zaganjalnik aplikacij, Pozivnik.

### Razvoj KDE

Qt™

  GUI KDE-ja je zgrajen na osnovi razvojnega kompleta Qt™, ki ponuja mnoge grafične elemente (tako imenovane “gradnike”), ki se uporabljajo za konstrukcijo namizja. Več informacij o Qt™ lahko najdete na <a href= "https://www.qt.io/developers/" target="_top">https://www.qt.io/developers/</a>.

  glej tudi KDE, GUI, Gradnik.

Git

  Git je prost odprtokodni distribuirani sistem za nadzor različic, ki je zasnovan za hitro in učinkovito delo z vsemi, od majhnih do zelo velikih projektov.</p><p> Vsak klon Git je polnopravno skladišče s popolno zgodovino in možnostjo sledenja vseh revizij, ki ni odvisno od dostopa do omrežja ali osrednjega strežnika. Razvejitev in združevanje sta hitra in enostavna.</p><p> Git se uporablja za nadzor različic datotek, podobno kot orodja, kot so Mercurial, Bazaar, Subversion, CVS, Perforce in Visual SourceSafe.</p><p> Odločeno je bilo, da bo Git glavni sistem za nadzor različic KDE, ki bo nadomestil SVN. Uporabljen je bil že za nekatere projekte, kot sta Konversation in Amarok.</p><p> Več informacij:</p><p> <a href= "https://git-scm.com/" target="_top">Domača stran Git</a>

  glej tudi KDE, SVN.

i18n

  Kratica za "internacionalizacijo". KDE podpira mnogo različnih jezikov in več i18n tehnik olajšuje prevajanje GUI kot tudi spremljajočih dokumentov KDE v mnoge jezike. Več informacij o procesu i18n je na voljo na <a href= "https://l10n.kde.org/" target="_top">l10n.kde.org</a>.

  glej tudi KDE, GUI, l10n.

Kross

  Kross je skriptno ogrodje, ki omogoča podporo za več skriptnih jezikov. Sistem vtičnikov omogoča podporo nadaljnjih jezikov v prihodnosti.

  glej tudi KDE.

KDOM

  Modul KPart, ki omogoča, da so zmogljivosti upodabljanja KHTML DOM (<span class="emphasis"><em>D</em></span>ocument <span class="emphasis"><em>O</em></span>bject <span class="emphasis"><em>M</em></span>odel) na voljo vsem programom. KSVG2 temelji na KDOM za KDE SC 4.

  glej tudi KDE, KHTML, KParts, KHTML.

KJS

  KDE motor JavaScript platforme.

  glej tudi KDE, KParts, Plasma.

KSVG

  KSVG omogoča podporo za skalabilno vektorsko grafiko v brskalniku KHTML. KSVG2 to razširja za KDE SC 4.

  glej tudi KDE, KHTML, KParts.

l10n

  Okrajšava za "lokalizacijo", proces prilagajanja lokalnemu okolju. To vključuje npr. valuto, ali pa format datuma in prevajanje besedila.</p><p> More info:</p><p> <a href="https://l10n.kde.org/" target="_top">l10n.kde.org</a>

  glej tudi i18n.

Gradnik

  Na splošno so pripomočki grafični elementi, kot so drsne vrstice, gumbi ali vnosna polja, ki se uporabljajo za izdelavo GUI.</p><p> V Plasma so pripomočki glavne komponente in imajo različne funkcije, od prikaza namizja in pripadajočega ozadja, prikazovanja ravni baterije prenosnika, prikazovanja priključenih naprav in risanja opravilne vrstice: v osnovi so to majhne aplikacije, ki živijo na namizju. Poleg tega lahko gradnike združite v "vsebnike", kot sta plošča in celo namizje.

  glej tudi Plasma, Vsebnik, KDE, GUI.

SVN

  Okrajšava za <span class="emphasis"><em>Subversion</em></span>, sistem za nadzor različic. SVN je zelo eleganten način upravljanja različic datotek, ki več razvijalcem omogoča, da brez težav delajo na istem projektu. Opis, kako pridobiti najnovejšo (razvijalsko) različico virov KDE prek anonimnega SVN, najdete na <a href= "http://developer.kde.org/source/anonsvn.html" target="_top">http://developer.kde.org/source/anonsvn.html</a>.</p><p> Več o SVN je na voljo na <a href= "http://subversion.tigris.org/" target="_top">http://subversion.tigris.org/</a>.

  glej tudi Git.

XMLGUI

  Programerski okvir za oblikovanje uporabniškega vmesnika. Veliko ga uporablja KParts.</p><p> Več informacij:</p><p> <a href= "https://en.wikipedia.org/wiki/XMLGUI" target="_top">Wikipedia: XMLGUI</a></p><p> <a href= "http://en.wikipedia.org/wiki/Qt_Style_Sheets" target="_top">Wikipedia: Qt Style Sheets</a>

  glej tudi GUI, KParts, Qt™.

### Razno

RFC

  Request For Comment (zaprosi za komentar). Pogost način objavljanja novih idej ali procedur protokolov v internetni skupnosti. Čeprav RFC-ji niso obvezni, se jih mnogi programi potem, ko so bili enkrat odobreni s strani skupnosti, poskušajo držati.</p><p> Več podatkov o RFC-jih lahko najdete na linkstart;"https://www.rfc-editor.org/" target="_top">domači strani RFC</a>.

### Različni protokoli

SMB

  <span class="emphasis"><em>S</em></span>erver <span class="emphasis"><em>M</em></span>essage <span class="emphasis"><em>B</em></span>lock. Omrežni protokol, ki se uporablja v omrežjih Microsoft® Windows® za dostopanje do datotečnih sistemov drugih računalnikov.

  glej tudi IO Worker.

IRC

  <span class="emphasis"><em>I</em></span>nternet <span class="emphasis"><em>R</em></span>elay <span class="emphasis"><em>C</em></span>hat. Protokol, definiran v RFC 1459, ki določa specifikacijo, ki omogoča tekstovni pogovor v realnem času.

  glej tudi RFC.

Gostitelj

  To je lahko ime iz vaše datoteke `/etc/hosts` (`mycomputer`), internetno ime (`www.kde.org`) ali pa IP naslov (`192.168.0.10`).

### Tiskanje

ACLs

  Okrajšava za <span class="emphasis"><em>A</em></span>ccess <span class="emphasis"><em>C</em></span>ontrol <span class="emphasis"><em>L</em></span>ists; (Seznami nadzora dostopa) ACL-ji se uporabljajo za preverjanje dostopa s strani danega(avtenticiranega) uporabnika. Prva groba podpora ACL za tiskanje je na voljo pri CUPS; to bo izboljšano v prihodnjih različicah.

  glej tudi Avtentikacija.

AppSocket Protokcol

  AppSocket je protokol za prenos tiskalnih podatkov, prav tako pogosto poimenovano "Neposredno tiskanje prek TCP/IP". Hewlett-Packard® je vzel AppSocket, okoli tega dodal nekaj manjših razširitev in bil zelo uspešen pri preimenovanjuin ga trži pod blagovno znamko "HP® JetDirect"...

  glej tudi HP® JetDirect Protokol, Neposredno tiskanje TCP/IP.

Avtentikacija

  Dokazovanje identitete določene osebe (lahko z uporabniškim imenom/geslom ali s potrdilom) se pogosto imenuje avtentikacija. Ko ste enkrat avtenticirani, lahko ali pa ne dobite dostopa do zahtevanega vira, po možnosti na podlagi ACL-jev.

  glej tudi ACLs.

Dvo-smerna komunikacija

  V okviru tiskanja lahko strežnik ali gostitelj prejme dodatne informacije, poslane nazaj iz tiskalnika (sporočila o stanju itd.), bodisi na poizvedbo ali nezahtevano. AppSocket ( = HP® JetDirect), CUPS in IPPpodpirajo dvosmerno komunikacijo, LPR/LPD in tiskanje v slogu BSD pa ne...

  glej tudi AppSocket Protokcol, CUPS, Neposredno tiskanje TCP/IP, HP® JetDirect Protokol, IPP, LPR/LPD tiskanje.

BSD slog tiskanja

  Generični izraz za različne različice tradicionalnih metod tiskanja na UNIX®. Njena prva različica se je pojavila v zgodnjih 70-ih na BSD UNIX® in je bila formalno opisano v <a href="https://www.ietf.org/rfc/rfc1179.txt" target="_top">RFC 1179</a> šele leta 1990.</p><p> V času, ko je bilo zasnovano BSD »oddaljeno« tiskanje, so bili tiskalniki povezani serijsko oz. drugače neposredno povezane naprave z gostiteljem (z internetom, ki ga je takrat sestavljalo komaj kaj več kot 100 vozlišč!); tiskalniki so upravljali papir z luknjami, neprekinjeni papir, ki ga je podajal traktorski mehanizem, s preprostimi vrsticami besedila ASCII mehansko nabit na medij, potegnjen iz spodnje kartonske škatle pod mizo. Izšlo je kot cik-cak zložena papirnata "kača". Daljinsko tiskanje je obsegalo pošiljanje datoteke od sosednjega gostitelja v sosednji sobi s prošnjo za izpis.</p><p> Kako se je tehnologija spremenila! Tiskalniki na splošno uporabljajo medije na posameznih listih, imajo vgrajeno inteligenco za izračun rastra slike strani za stranjo, ki se jim pošilja z uporabo enega od močnih opisnih jezikov strani (PDL). Mnoga so omrežna vozlišča sama po sebi, s CPE-jem, RAM-om, trdim diskom in lastnim operacijskim sistemom ter so nanj priključena omrežja s potencialno milijoni uporabnikov ...</p><p> To je velik dokaz za prilagodljiv UNIX® koncept za izvajanje stvari, ki je ustvaril "vrstični tisk" zanesljivo deluje tudi v teh sodobnih razmerah. Toda končno je prišel čas. da se lotimo nečesa novega -- IPP.

  glej tudi IPP, CUPS, LPR/LPD tiskanje.

CUPS

  Okrajšava za <span class="emphasis"><em>C</em></span>ommon <span class="emphasis"><em>U</em></span>NIX <span class="emphasis"><em>P</em></span>printing <span class="emphasis"><em>S</em></span>system; (Skupni Unixov tiskalni sistem) CUPS je najsodobnejši UNIX® in Linux sistem tiskanja, ki ponuja tudi storitve tiskanja na več platformah na odjemalcih Microsoft® Windows® in Apple Mac® OS. Na podlagi IPP odpravi vse pasti starega tiskanja BSD, ki zagotavlja avtentikacijo, šifriranje in ACL ter številne druge funkcije. Hkrati je dovolj združljiv za nazaj, da služi vsem starim odjemalcem, ki še niso vzpostavljeni na IPP prek LPR/LPD (slog BSD).</p><p> CUPS je sposoben nadzorovati katerikoli PostScript® tiskalnik z uporabo PPD (PostScript Printer Description file - Datoteka opisa tiskalnika za Postscript), ki jo dobavi prodajalec, ki je bila prvotno namenjena samo za tisk na Microsoft® Windows NT.KDE Tiskanje je najmočnejše, če temelji na CUPS.</p><p> Več informacij:</p><p> <a href="https://www.cups.org" target="_top">CUPS Domača stran</a>

  glej tudi ACLs, Avtentikacija, BSD slog tiskanja, IPP, LPR/LPD tiskanje, PPD.

CUPS-PZV

  <a href="https://www.cups.org/faq.html" target="_top">CUPS-FAQ</a> je dragocen vir odgovorov na mnoga vprašanja, ki jih vsak novinec uporablja tiskanje CUPS morda na začetku.

Demon

  Okrajšava za <span class="emphasis"><em>D</em></span>isk <span class="emphasis"><em>a</em></span>nd <span class="emphasis"><em>e</em></span>xecution <span class="emphasis"><em>mon</em></span>itor; Daemoni so prisotni na vseh UNIX® sistemih za izvajanje nalog neodvisno od posredovanja uporabnika.Bralci, ki bolj poznajo Microsoft® Windows® bi mogoče želeli primerjate demoni in naloge, za katere so odgovorne "services - storitve".</p><p> En primer demona, ki je prisoten v večini podedovanih UNIX® sistemov je LPD (Line Printer Daemon); CUPS na splošno velja za naslednika LPD v UNIX®svetu in deluje tudi prek demona.

  glej tudi SPOOLing.

Podatkovna baza, Linuxprinting.org

  Že pred leti, ko je bilo tiskanje v Linuxu še res težko (večina uporabnikov Linuxa je poznala samo tiskanje v ukazni vrstici, ne glede na napravo za opravljanje nalog, kjer so bile na voljo druge možnosti tiskanja), Grant Taylor, avtor"Linux Printing HOWTO", je zbral večino razpoložljivih informacij o tiskalnikih, gonilnikih in filtrih v njegovi bazi podatkov.</p><p> Z nastajajočim konceptom CUPS, ki razširi uporabo PPD-jev tudi na ne-PostScript tiskalnike, je spoznal potencial te baze podatkov: če postavimo različne podatkovne bloke (z vsebino, ki bi jo lahko opisali vzdolž vrstic »Katera naprava tiska s katerim Ghostscriptom ali drugim filtrom?«, »Kako dobro?« in »Katera stikala ukazne vrstice so na voljo?«) v datoteke združljive s PPD, bi lahko imel vso moč CUPS poleg tradicionalnega "gonilnika" tiskalnika.</p><p> To se je zdaj razvilo v širši koncept, znan kot "Foomatic". Foomatic razširja zmogljivosti drugih upravljalnikov tiskalniških vrst kot CUPS (LPR/LPD, LPRng, PDQ, PPR) do določene mere ("kraja" nekaj konceptov iz CUPS). Baza podatkov Linuxprinting ni samo za Linux -- ljudje, ki poganjajo operacijske sisteme UNIX® in druge (kot je *BSD ali Mac® OS X), tam najdejo tudi dragocene informacije in programsko opremo.

  glej tudi Foomatic, Podatkovna baza Linuxprinting.org.

Neposredno tiskanje TCP/IP

  To je metoda, ki za povezavo s tiskalnikom pogosto uporablja vrata TCP/IP 9100. Deluje s številnimi sodobnimi omrežnimi tiskalniki in ima nekaj prednosti pred LPR/LPD, saj je hitrejši in zagotavlja nekaj "povratnih podatkov povratnega kanala" iz tiskalnika gostitelju, ki pošilja opravilo.

  glej tudi AppSocket Protokcol, HP® JetDirect Protokol.

Gonilniki, tiskalniški gonilniki

  Izraz "gonilniki tiskalnika", uporabljen v enakem pomenu kot na platformi Microsoft® Windows®, ni v celoti uporaben za platformo Linux ali UNIX®. Funkcionalnost "gonilnika" je na voljo v UNIX® v različnih modularnih komponentah, ki delujejo skupaj. Jedro gonilnikov tiskalnika so "filtri". Filtri pretvorijo datoteke za tiskanje iz določene vhodne oblike v drug format, ki je sprejemljiv za ciljni tiskalnik. V mnogih primerih so filtri lahko povezani v celotno filtrsko "verigo", kjer se samo rezultatzadnje pretvorbe pošlje v tiskalnik. Dejanski prenos tiskanja podatkov v napravo izvaja "ozadnji program".

  glej tudi Filter, PPD.

Šifriranje

  Šifriranje zaupnih podatkov je nadvse pomembno vprašanje, če jih prenašateprek interneta ali celo znotraj intranetov.</p><p> Tiskanje prektradicionalnih protokolov sploh ni šifrirano -- zelo preprosto se jim je priklopiti inprisluškovati npr. PostScript® ali podatki PCL so preneseni po žici.</p><p> Zato je bilo pri načrtovanju IPP poskrbljeno za enostaven vtičnik mehanizmov šifriranja (ki se lahko zagotovi na enak način kot standardi šifriranja za promet HTTP: SSL in TLS).

  glej tudi Avtentikacija, CUPS, IPP, SSL(3) šifriranje, TLS šifriranje.

Epson

  Brizgalni tiskalniki Epson so med najbolje podprtimi modeli gonilnikov proste programske opreme, saj podjetje ni bilo nujno tako skrivnostno glede svojih naprav in razvijalcem predala dokumente s tehničnimi specifikacijami. Odlična kakovost tiska, ki jo Gimp-Print doseže na seriji tiskalnikov Stylus, je lahko pripisati tej odprtosti.

Ubežne sekvence

  Prvi tiskalniki so tiskali samo podatke ASCII. Za začetek nove vrstice oz. za izmet strani, so vključevali posebna zaporedja ukazov, ki so pogosto vsebovali vodilni znak [ESC]. HP® razvil ta koncept s svojo serijo jezikovnih izdaj PCL do danes, zdaj pa so razvili Page Description Language (PDL) - Jezik za opis celotne strani iz teh skromnih začetkov.

  glej tudi PCL, PDL.

ESC/P

  Okrajšava za <span class="emphasis"><em>E</em></span>pson <span class="emphasis"><em>S</em></span>tandard <span class="emphasis"><em>C</em></span>odes for <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinters. Poleg PostScript® in PCL, Epson's ESC/P printer language je en od bolj znanih.

  glej tudi PCL, PostScript®, HP®/GL.

Filter

  Filtri so na splošno programi, ki vzamejo nekaj vhodnih podatkov, jih obdelajo in posredujejo kot svoje izhodne podatke. Filtri lahko spremenijo podatke ali pa tudi ne.</p><p> Filtri so v kontekstu tiskanja programi, ki pretvorijo dano datoteko (namenjena tiskanju, vendar ni v primernem formatu, v katerem je trenutno) v format za tiskanje. Včasih imajo cele "verige filtrov", ki naj bi bil zgrajen za dosego cilja, pri čemer je cevni izhod enega filtra kot vnos v naslednjega.

  glej tudi Ghostscript, RIP.

Foomatic

  Foomatic se je začel kot ovojno ime za niz različnih orodij na voljo na <a href="https://wiki.linuxfoundation.org/openprinting/database/foomatic" target="_top">Linuxprinting.org</a> Ta orodja so bila namenjena olajšani uporabi tradicionalnega Ghostscripta in drugih tiskalnih filtrov uporabnikov in razširitve zmogljivosti filtrov z dodajanjem več stikal ukaznih vrstic ali razlag podatke o izvajanju gonilnika.</p><p> V zadnjem času je Foomatic težil k temu, da bi postal "meta-spooling" sistem, ki omogoča konfiguracijo osnovnega tiskalnega podsistema prek poenotenega niza (vendar je to veliko bolj zapleteno kot KDE tiskanje in vmesnik GUI, ki opravlja podobno nalogo glede na drugačen podsisteme tiska).

Ghostscript

  Ghostscript je tolmač za jezik PostScript® in za PDF oz. Raster Image Processor (RIP) - obdelovalnik rastrskih slik v programski opremi, ki jo je prvotno razvil L. Peter Deutsch. Vedno obstaja GPL različica Ghostscripta na voljo za prosto uporabo in distribucijo. Ghostscript se pogosto uporablja znotraj sistemov Linux in UNIX® okolje za preoblikovanje PostScript® v rastrske podatke primerne za pošiljanje v ne-PostScript® naprave. Več informacij na: <a href="https://www.ghostscript.com/" target="_top">Domača stran Ghostscripta</a>

  glej tudi PostScript®, RIP.

Gimp-Print

  V nasprotju s svojim imenom Gimp-Print ni več samo vtičnik, za katerega se uporablja tiskanje iz priljubljenega programa Gimp -- lahko tudi njegova kodna baza prevedeno v...</p><p> ... niz PPD-jev in povezanih filtrov, ki so brezhibno vključeni v CUPS, ki podpira približno 130 različnih modelov tiskalnikov, ki v mnogih primerih zagotavljajo kakovost izpisa fotografij;</p><p> ...Filter Ghostscript, ki ga je mogoče uporabiti s katerim koli drugim programom, ki potrebuje programsko oprema-RIP;</p><p> ... knjižnico, ki jo lahko uporablja druga programska oprema aplikacije, ki potrebujejo funkcije rasterizacije.

  glej tudi Lexmark, RIP, Ghostscript.

HP®

  Okrajšava za <span class="emphasis"><em>H</em></span>ewlett-<span class="emphasis"><em>Packard</em></span>; en izmed prvih podjetij, ki so distribuirala lastne tiskalniške gonilnike za Linux. -- Še več, pred kratkim je podjetje izdalo svoj paket gonilnikov "HPIJS", vključno z izvorno kodo in prosto licenco. To je prvi proizvajalec tiskalnikov, ki je to storil. HPIJS podpira večino trenutnih modelov HP Ink- in DeskJet.

HP®/GL

  Okrajšava za <span class="emphasis"><em>HP®</em></span> <span class="emphasis"><em>G</em></span>grafični <span class="emphasis"><em>L</em></span>jezik; a HP® tiskalniški jezik, ki se uporablja predvsem za risalnike; veliko CAD(Računalniško podprto načrtovanje) programov izpiše datoteke HP®/GL za tiskanje.

  glej tudi ESC/P, PCL, PostScript®.

HP® JetDirect Protokol

  Izraz pod blagovno znamko HP® da opišejo njihovo implementacijo prenosa tiskalnih podk sicer »AppSocket« ali protokola imenovanega »Neposredno tiskanje prek TCP/IP".

  glej tudi AppSocket Protokcol, Neposredno tiskanje TCP/IP.

IETF

  Okrajšava za <span class="emphasis"><em>I</em></span>nternet <span class="emphasis"><em>E</em></span>ngineering <span class="emphasis"><em>T</em></span>ask <span class="emphasis"><em>F</em></span>orce; zbor strokovnjakov za programsko in strojno opremo na internetu, ki razpravljajo o novih omrežnih tehnologijah in zelo pogosto pridejo do zaključkov, ki jih mnogi obravnavajo kot standarde."TCP/IP" je najbolj znan primer.</p><p> standardi IETF, kot tudi osnutke, razprave, ideje in uporabne vaje, so zapisane vznane serije "RFC-jev", ki so na voljo javnosti in vključeni v večino distribucij Linuxa in BSD.

  glej tudi IPP, PWG, RFC.

IPP

  Okrajšava za <span class="emphasis"><em>I</em></span>nternet <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinting <span class="emphasis"><em>P</em></span>rotocol; opredeljeno v seriji RFC-jev, ki jih je sprejel IETF status "predlagani standard"; je zasnoval PWG. -- IPP je apopolnoma nov dizajn za mrežno tiskanje, vendar zelo dobro uporablja znano in preverjeno metodo za dejanski prenos podatkov: HTTP 1.1! Z ne da bi "ponovno izumljali kolo« in temelji na obstoječem in robustnem standardu interneta, lahko IPP razmeroma enostavno priklopi druge HTTP-združljivestandardne mehanizme v svoj okvir:</p><p> Basic, Digest oz. mehanizmi za preverjanje pristnosti potrdila</p><p> SSL ali TLS za šifriranje prenesenih podatkov</p><p> LDAP za imeniške storitve (za objavo podatkov na tiskalnikih, možnosti naprave, gonilniki, stroški omrežja; ali preverjanje gesla med izvajanjem avtentikacije)

  glej tudi CUPS, PWG, IETF, RFC, TLS šifriranje.

Lexmark

  je bilo eno prvih podjetij, ki je distribuiralo lastne tiskalniške gonilnike za Linux za nekatere njihove modele. Vendar so ti gonilniki samo binarni (ni na voljo izvorne kode), zato jih ni mogoče uporabiti za integracijo v druge proste projekte programske opreme za tiskanje.

Linuxprinting.org

  Linuxprinting.org = ne samo za Linux; vsi OS-ji, podobni UNIX®, kot je *BSD in komercialni Unixi lahko na tem mestu najdejo koristne informacije o tiskanju. Ta spletna stran je dom zanimivemu projektu Foomatic, ki si prizadeva razviti "Meta Print Spool and Driver Configuration Toolset" (ki je lahko prek enega skupnega vmesnika konfigurira različne podsisteme tiskanjain njihovih zahtevanih gonilnikov) z možnostjo prenosa vseh čakalnih vrst, tiskalnikov in konfiguracijskih datotek neopazno v drugo ozadje brez novih konfiguracijski naporov. -- Prav tako vzdržujejo podatkovno bazo tiskanja; zbiranje informacij o gonilniku in napravah, ki vsem omogoča iskanje najnovejših informacij o modelih tiskalnikov in da lahko ustvarite tudi na spletukonfiguracijske datoteke za katero koli kombinacijo ozadja/gonilnika/naprave, za katero je znano, da deluje z enim od običajnih Linux ali UNIX® tiskalniških podsistemov.

  glej tudi Podatkovna baza Linuxprinting.org.

Podatkovna baza Linuxprinting.org

  <a href="https://www.openprinting.org/printers" target="_top">Zbirka podatkov</a> ki vsebuje tiskalnike in gonilnike, ki so primerni zanjih. Več informacij: <a href="https://wiki.linuxfoundation.org/openprinting/baza podatkov/indexfaq" target="_top">Linuxprinting.org pogosta vprašanja</a>

  glej tudi Foomatic.

LPR/LPD tiskanje

  LPR ==nekaj ljudi prevaja <span class="emphasis"><em>L</em></span>ine <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinting <span class="emphasis"><em>R</em></span>equest, ostali: <span class="emphasis"><em>L</em></span>ine <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinter <span class="emphasis"><em>R</em></span>emote.

  glej tudi BSD slog tiskanja.

Vrste MIME

  Okrajšava za <span class="emphasis"><em>M</em></span>ultipurpose (or Multimedia) <span class="emphasis"><em>I</em></span>nternet <span class="emphasis"><em>M</em></span>ail <span class="emphasis"><em>E</em></span>xtensions; MIME-Vrste so bile najprej uporabljene za omogočanje prenosa binarnih podatkov (kot so priloge pošte, ki vsebujejo grafiko) prek poštnih povezav, ki so bile običajnoprenos samo znakov ASCII: podatke je bilo treba kodirati v ASCIIzastopanje.</p><p> Kasneje je bil ta koncept razširjen na opis podatkovformatu na platformno neodvisen, a hkrati nedvoumen način.Iz Windows® vsi poznajo razširitve .doc za Microsoft® wordove datoteke. To se na Windows® platforma: .docrazširitve se uporabljajo tudi za preproste besedilne datoteke ali za Adobe Framemakerdatoteke. In če pravo Wordovo datoteko preimenujete z drugo končnico, lahkoprogram ne odpre več.</p><p> MIME tipkane datoteke nosijo niz za prepoznavanje z njimi, ki opisuje njihov format datoteke na podlagi <span class="emphasis"><em>glavna_kategorija/pod_kategorija</em></span>. Znotraj IPP so tudi datoteke za tiskanjeopisan z MIME tipska shema. MIME vrste so registrirane pri IANA (Internet Assigning Numbers <span class="emphasis"><em>Association</em></span>), da jih obdržite nedvoumno.</p><p> CUPS ima nekaj MIME vrst lastnih registriranih,kot <span class="emphasis"><em>application/vnd.cups-raster</em></span> (za CUPS-interni rastrski format slike).

  glej tudi CUPS, Gimp-Print.

PCL

  Okrajšava za <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinter <span class="emphasis"><em>C</em></span>ontrol <span class="emphasis"><em>L</em></span>anguage; razvil HP®. PCL se je v različici 1 začel kot preprostnabor ukazov za tiskanje ASCII; zdaj, v svojih različicah PCL6 in PCL-X, jezmožen tiskanja grafike in barv -- vendar zunaj Microsoft®Windows® realm in HP-UX® (HP® lastna blagovna znamka UNIX®), ni pogosto rabljeno...

  glej tudi ESC/P, HP®/GL, PDL, PostScript®.

PDL

  Okrajšava za <span class="emphasis"><em>P</em></span>age <span class="emphasis"><em>D</em></span>escription <span class="emphasis"><em>L</em></span>anguage; PDL-ji na abstrakten način opisujejo grafikopredstavitve strani. - Preden se dejansko prenese v toner oz.črnilo na papir, je treba PDL najprej "interpretirati". Pri UNIX®, je najpomembnejši PDL PostScript®.

  glej tudi ESC/P, HP®/GL, PCL, PostScript®.

Piksel

  Okrajšava za <span class="emphasis"><em>Pic</em></span>ture <span class="emphasis"><em>El</em></span>ement; ta termin opisuje najmanjši del rastrske slike (bodisi natisnjene na papirju ali kot je prikazano na monitorju s katodnimi žarki ali elementi LCD). Kot katerikoli grafična ali slikovna predstavitev na teh vrstah izhodnih naprav je sestavljen iz slikovnih pik, vrednosti "ppi" (piksel na palec) in dpi (pike na palec) so pomemben parameter za splošno kakovost in ločljivost slike.

  glej tudi Filter, Ghostscript, PostScript®, Rastrska slika.

PJL

  Okrajšava za<span class="emphasis"><em>P</em></span>rint <span class="emphasis"><em>J</em></span>ob <span class="emphasis"><em>L</em></span>anguage; razvil HP® za nadzor in vplivanje na privzeto in posamezno opravilonastavitve tiskalnika. Ne sme se uporabljati samo za HP®(PCL-)tiskalnike; tudi veliko PostScript® in drugih tiskalniki razume ukaze PJL, ki so jim poslani znotraj tiskalnega posla ali v ločenem signalu.

  glej tudi PCL.

PostScript®

  PostScript® (pogosto skrajšano na "PS") je de facto standard v UNIX® svetu za tiskanje datotek. Razvil ga je Adobe in licenciran zaproizvajalce tiskalnikov in podjetja za programsko opremo.</p><p> Kot je PostScript® specifikacije objavil Adobe, obstajajo tudi implementacije "Tretjih oseb" PostScript® generiranje in PostScript® tolmačenjerazpoložljiva programska oprema (ena najbolj znanih v svetu proste programske opreme jeGhostscript, močan tolmač PS).

  glej tudi ESC/P, HP®/GL, PCL, PPD.

PPD

  Okrajšava za <span class="emphasis"><em>P</em></span>ostScript <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinter <span class="emphasis"><em>D</em></span>escription; opis; PPD so datoteke ASCII, ki shranjujejo vse informacije oposebnih zmožnostih tiskalnika ter definicije (PostScript- aliPJL-) ukazi za priklic določene zmogljivosti (na primer obojestransko tiskanje).</p><p> Kot razkriva akronim, so bili PPD prvotnouporablja se samo za PostScript® tiskalniki. CUPS je koncept PPD razširil navse vrste tiskalnikov.</p><p> PPD za PostScript® tiskalniki so na voljos strani prodajalcev tiskalnikov. Uporabljajo se lahko z CUPS in KDE tiskanjepodsistema za dostop do vseh funkcij katerega koli PostScript® tiskalnik.KDE Skupina priporoča uporabo PPD, ki je bil prvotno namenjen za uporabo zMicrosoft® Windows NT.</p><p> PPD-ji za tiskalnike brez PostScripta <span class="emphasis"><em>potrebujem</em></span> spremljevalni "filter" za obdelavo PostScript® tiskanje datotekv obliko, ki jo lahko prebavi ciljna naprava, ki ni PostScript. Tiste PPD/kombinacije filtrov (še) niso na voljo pri prodajalcih. Po pobudos strani CUPS razvijalcem za uporabo PPD-jev je bila skupnost proste programske opremedovolj ustvarjalen, da hitro najde podporo za večino trenutnouporabljenih modelov tiskalnikov, prek PPD-jev in klasičnih filtrov Ghostscript. AmpakOpomba: kakovost izpisa se razlikuje od "visokokakovostne fotografije".izpis" (z uporabo Gimp-Print z večino brizgalnikov Epson) na "komajberljivo" (z uporabo filtrov Ghostscript, ki podpirajo Foomatic, za modele, ocenjene kot"papirno težki" v bazi podatkov Linuxprinting.org).

  glej tudi CUPS, Linuxprinting.org, PostScript®.

printcap

  V tiskalniških sistemih v slogu BSD datoteka "printcap" vsebuje konfiguracijske informacije; tiskalniški demon prebere to datoteko, da ugotovi, kateri tiskalniki so na voljo, kateri filtri naj bodo uporabni za vsakega, kje je spooling in kje se nahaja mapa, če obstajajo strani pasic, ki jih je treba uporabiti, in tako naprej... Nekatere aplikacije so odvisne tudi od dostopa za branje do datoteke printcap, da pridobijo imena razpoložljivih tiskalnikov.

  glej tudi BSD slog tiskanja.

Printer-MIB

  Okrajšava za <span class="emphasis"><em>Printer</em></span>-<span class="emphasis"><em>M</em></span>anagement <span class="emphasis"><em>I</em></span>nformation <span class="emphasis"><em>B</em></span>ase; Printer-MIB definira nabor parametrov, ki naj bodo shranjeni v tiskalniku za dostop prek omrežja. To je uporabno, če se omreži veliko (v nekaterih primerih dobesedno na tisoče).tiskalnikov se upravljajo centralno s pomočjo SNMP (Simple Network Protokol Magement).

  glej tudi PWG, SNMP.

PWG

  Okrajšava za <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinter <span class="emphasis"><em>W</em></span>orking <span class="emphasis"><em>G</em></span>roup; PWG je ohlapna skupina predstavnikov tiskarske industrije, ki je v preteklih letih razvila drugačne standarde vpovezavi z mrežnim tiskanjem. IETF jih je pozneje sprejel kot RFC standarde, kot sta "Printer-MIB" in IPP.

  glej tudi PostScript®, IPP, Printer-MIB, SNMP.

Podatkovna baza tiskalnika

  Dobro bazo gonilnikov tiskalnika lahko najdete na <a href="https://www.openprinting.org/printers" target="_top">https://www.openprinting.org/tiskalniki</a>.

  glej tudi Podatkovna baza Linuxprinting.org.

Rastrska slika

  Vsaka slika na fizičnem mediju je sestavljena iz vzorca ločenih pik v različnih barvah in (lahko tudi) velikostih. To se imenuje "rastrska slika".</p><p> To je v nasprotju z "vektorsko sliko", kjer je grafikaopisana v smislu neprekinjenih krivulj, odtenkov, oblik in zapolnjenih območij,predstavljenih z matematično formulo. Vektorske slike imajo običajno manjšo velikost datoteke in jo je mogoče povečati brez izgube informacij in kakovosti --- vendar jih ni mogoče izpisati neposredno, ampak vedno morajo bitinajprej "upodobljene" ali "rasterizirane" na dano ločljivost, ki jo je naprava zmožna izpisati...</p><p> Rasterizacija se izvaja s procesorjem rastrske slike (RIP, pogosto programska oprema Ghostscript) ali kakšnim drugim pojavkom filtriranja.

  glej tudi Piksel, Ghostscript, PostScript®, Filter, RIP.

RIP

  Okrajšava za <span class="emphasis"><em>R</em></span>aster <span class="emphasis"><em>I</em></span>mage <span class="emphasis"><em>P</em></span>rocess(or); če se uporablja v kontekstu tiskanja, "RIP" pomeni apojavek strojne ali programske opreme, ki pretvori PostScript® (ali drug format tiska, ki so predstavljeni v enem od PDL-jev, ki niso rastrski), v rastrski format slike na tak način, da je sprejemljiv za "označevalni mehanizem"tiskalnika.</p><p> PostScript® tiskalniki vsebujejo lasten PostScript-RIP-ji. RIP se lahko nahaja znotraj tiskalnika ali pa ne.</p><p> Za mnogeUNIX® sisteme, je Ghostscript paket, ki omogoča "RIP inprogramsko opremo«, ki se izvaja na gostiteljskem računalniku in predhodno prebavi PostScript®ali druge podatke, da postanejo pripravljeni za pošiljanje v tiskalno napravo (torej lahko zazna "zrno resnice" v sloganu "Ghostscript pretvori vaš tiskalnik v PostScript® stroj", kar seveda v pravem pomenu ni čisto res).

  glej tudi Filter, Ghostscript, PostScript®, PDL, Rastrska slika.

RLPR (Remote LPR)

  Okrajšava za <span class="emphasis"><em>R</em></span>emote <span class="emphasis"><em>L</em></span>ine <span class="emphasis"><em>P</em></span>rinting <span class="emphasis"><em>R</em></span>equest; to je tiskanje v slogu sistema BSD, ki ne potrebuje korenskih pravic za namestitev in ne "printcap" za delo: vse parametre lahko podate v ukazni vrstici.</p><p> RLPRpride prav za mnoge uporabnike prenosnih računalnikov, ki pogosto spreminjajo okolja. To je zato, ker je lahko nameščen sočasno z vsakim drugim tiskalniškim podsistemom in omogoča zelo prilagodljiv in hiter način zanamestitev tiskalnika za neposreden dostop prek LPR/LPD.

  glej tudi printcap.

SNMP

  Okrajšava za <span class="emphasis"><em>S</em></span>imple <span class="emphasis"><em>N</em></span>etwork <span class="emphasis"><em>M</em></span>anagement <span class="emphasis"><em>P</em></span>rotocol; SNMP se pogosto uporablja za oddaljeni nadzorvseh vrst omrežnih vozlišč (gostiteljev, usmerjevalnikov, stikal, prehodov, tiskalnikov...).

  glej tudi PWG, Printer-MIB.

SSL(3) šifriranje

  Okrajšava za <span class="emphasis"><em>S</em></span>ecure <span class="emphasis"><em>S</em></span>ocket <span class="emphasis"><em>L</em></span>ayer; SSL je lastniška metoda šifriranja zaprenos podatkov prek HTTP, ki ga je razvil Netscape. Zdaj jenadomeščen s standardom IETF, imenovanim TLS.

  glej tudi TLS šifriranje.

SPOOLing

  Okrajšava za<span class="emphasis"><em>S</em></span>ynchronous <span class="emphasis"><em>P</em></span>eripheral <span class="emphasis"><em>O</em></span>perations <span class="emphasis"><em>O</em></span>n<span class="emphasis"><em>L</em></span>ine; SPOOLing omogoča aplikacijam (in uporabnikom) da med tiskanjem nadaljujejo svoje delo, saj za delo skrbi sistem daemon, ki shrani datoteko na začasno lokacijo, dokler ni tiskalnik pripravljen na tiskanje.

  glej tudi Demon.

TLS šifriranje

  Okrajšava za<span class="emphasis"><em>T</em></span>ransport <span class="emphasis"><em>L</em></span>ayer <span class="emphasis"><em>S</em></span>ecurity; TLS je šifrirni standard za podatke prenesene prek HTTP 1.1; definiran je v RFC 2246; čeprav temelji na prejšnji razvoj SSL (od Netscape) ni popolnoma združljiv z njim.

  glej tudi SSL(3) šifriranje.

Tiskanje v slogu System V

  To je drugi okus tradicionalnega UNIX® tiskanje (v nasprotju s tiskanjem v slogu BSD). Uporablja drugačen nabor ukazov (lp, lpadmin,...) kot BSD, vendar se od njega bistveno ne razlikuje. Vendar je vrzel med obema dovolj velik, da sta oba nezdružljiva, tako da odjemalec BSD ne more preprosto natisniti na tiskalni strežnik v slogu System V brez dodatnega prilagajanja...IPP naj bi rešil to slabost in še več.

  glej tudi BSD slog tiskanja, IPP.

TurboPrint

  Deljena programska oprema (angl. shareware), ki omogoča kakovostno tiskanje fotografij za številne brizgalne tiskalnike. Uporabno je, če ne najdete gonilnika za svoj tiskalnik, da se lahko priključi bodisi na tradicionalni sistem Ghostscript bodisi na sodoben sistem CUPS.

  glej tudi Gimp-Print.

XPP

  Okrajšava za X Printing Panel; XPP je bil prvi prosti grafični tiskalniški ukaz za CUPS, ki ga je napisal Till Kamppeter in na nek način model za pripomoček "kprinter" v KDE 3.