KCalci käsiraamat

# KCalci käsiraamat

Bernd Johannes Wuebben `<wuebben@kde.org>`

Pamela Roberts `<pamroberts@blueyonder.co.uk>`

Anne-Marie Mahfouf `<annma@kde.org>`

Tõlge eesti keelde: Marek Laane
Versioon 2.13 (KDE
4.11) (2013-05-24)

Autoriõigus © 2001, 2002, 2005, 2006 Bernd Johannes Wuebben, Pamela Roberts, Anne-Marie Mahfouf

Autoriõiguse märge

KCalc on KDE kalkulaator. Lihtsamas vormis saab seda kasutada tavaliste matemaatikatehete sooritamiseks, kuid sel on ka võimalused võtta ette teaduslikke, statistilisi ja eri arvusüsteemides arvutusi.

Peatükk 1. Sissejuhatus
Sissejuhatus

# Peatükk 1. Sissejuhatus

KCalc pakub palju enam matemaatiliste tehete võimalusi, kui see esmapilgul võib tunduda. Uuri hoolikalt käsiraamatu kiirklahvidele ja režiimidele pühendatud osa, et saada selgust, mida kõike selle abil teha saab.

Lisaks tavalistele asjadele, mida pakub enamik teaduslikke kalkulaatoreid, käib KCalc välja veel mitu võimalust, mida tasuks kohe ära märkida:

- KCalc võimaldab kasutada trigonomeetrilisi funktsioone, loogikatehteid ja sooritada isegi statistilisi arvutusi.

- KCalc võimaldab numbreid oma aknasse asetada ja neid sealt lõigata.

- KCalc pakub tulemuste pinu, mis võimaldab mugavalt mälust varasemaid tulemusi välja kutsuda.

- KCalci värve ja fonte on võimalik igati kohandada.

- KCalc pakub seadistustedialoogis võimalust seadistada täpsust, näidatavate tüvearvude hulka ning komakohtade arvu.

- KCalc pakub hulganisti kiirklahve, mis muudavad KCalci kasutamise hõlpsaks ka ilma osutusseadmeta.

  Vihje: klahvi Ctrl vajutamine (ja allhoidmine) näitab iga nupu kiirklahvi.

### Märkus

KCalc kasutab tehete infiks-kuju, mille puhul tehteid tehakse samas järjekorras, nagu seda õpetatakse ka koolis. See erineb vahetu täitmise meetodist, mida kasutavad paljud lihtsamad kalkulaatorid.

Me loodame, et KCalc pakub sulle tõelist naudingut!

Bernd Johannes Wuebben

Peatükk 2. Kasutamine
Kasutamine

# Peatükk 2. Kasutamine

## Kasutamisest üldiselt

Üldiselt on kasutamine lihtne ja hõlpus, nagu kalkulaatoritel ikka, aga kindlasti tasuks tähele panna KCalci järgmisi erilisi omadusi:

Tulemuste pinu

  Iga kord, kui klõpsad hiire vasaku nupuga nupul = või vajutad klahvi Enter või =, kirjutatakse ekraanil näha olev tulemus KCalci tulemuste pinusse. Tulemuste pinus saab liikuda kiirklahvidega Ctrl+Z ja Ctrl+Shift+Z.

Protsentarvutus

  Protsentarvutus toimib veidi erinevalt muudest kalkulaatoritest. Kui oled selle aga selgeks saanud, leiad kindlasti selle äärmiselt tulusa olevat. Vaata lähemalt protsentidest kõnelevat osa.

Lõikamine ja asetamine

  - Kiirklahv Ctrl+C asetab näidatava numbri lõikepuhvrisse.

  - Kiirklahv Ctrl+V asetab tulemuste ekraanile lõikepuhvri sisu, kui see ikka on korrektne number.

  - Praegu on veel endiselt võimalik kopeerida/asetada KCalcil klõpsates, kuid tulevastes versioonides me sellest võimalusest loobume.

Muud funktsioonid

  KCalci esmakordselt käivitades näitab kalkulaator ainult nelja põhitehte nuppu.

  Menüüst Seadistused saab valida KCalci režiimi, kusjuures valikuteks on lihtne, teaduslik, statistika või arvusüsteem. Arvesta siiski, et need režiimid võivad KCalci arenedes mõnevõrra muutuda.

Nuppude paigutus

  Kõigi KCalci funktsioonide lihtsaks kasutamiseks keerulisemate tehete sooritamisel on paljudel nuppudel teine paigutus. Klõpsa nupule Shift või vajuta Ctrl+2, et näha nuppude teist paigutust.

Lihtne režiim
Lihtne režiim

## Lihtne režiim

See režiim sisaldab ainult neid nuppe ja funktsioone, mis on hädavajalikud lihtsamateks arvutusteheteks.

Kui soovid lihtsalt arvel olevad arvud kokku lüüa, on see õige valik.

Teadusrežiim
Teadusrežiim

## Teadusrežiim

Selles režiimis on vasakpoolne nuputulp eraldatud trigonomeetrilistele funktsioonidele:

Nupud | Funktsioon
--- | ---
Hyp | Rakendab hüperboolse alamrežiimi. Hyp Sin on näiteks hüperbooli siinus sinh
Sin | Siinuse arvutamine
Shift Sin või Asin | Arkussiinuse arvutamine
Cos | Koosinuse arvutamine
Shift Cos või Acos | Arkuskoosinuse arvutamine
Tan | Tangensi arvutamine
Shift Tan või Atan | Arkustangensi arvutamine
Log | Kümnendlogaritmi arvutamine
Shift Log või 10x | Logaritmi arvutamine alusel x
Ln | Naturaallogaritmi arvutamine. See on logaritm alusel e
Shift Ln või ex | Naturaallogaritmi arvutamine. See on logaritm alusel e

Teises veerus on algebrafunktsioonide nupud:

Nupud | Funktsioon
--- | ---
Mod | Jagatise jäägi arvutamine
Shift Mod või IntDiv | Täisarvuline jagamine (jagatise täisosa)
1/x | Arvu pöördväärtuse arvutamine
Shift 1/x või nCm | Teise teguri alamhulkade arvu arvutamine, mida saab luua mis tahes esimest tegurit sisaldavast hulgast (binoomkordaja)
x! | Kõigi aktiivsest täisarvulisest operandist väiksemate või sellega võrdsete positiivsete täisarvude korrutise (faktoriaali) arvutamine
x² | x ruudu arvutamine
Shift x² või √x | x ruutjuure arvutamine
xʸ | x astmel y
Shift xy või x1/y | x astmel 1/y
x³ | x kuubi arvutamine
Shift x³ või ∛x | x kuupjuure arvutamine
x·10ʸ | Esimese operandi ja teise operandi ehk kümne kordaja korrutise arvutamine

Statistiline režiim
Statistiline režiim

## Statistiline režiim

Selles režiimis on vasakpoolne nuputulp eraldatud statistilistele funktsioonidele:

Selle režiimi funktsionaalsuse keskmeks on nupp Dat. Arvude andmenimekirja loomiseks sisesta kalkulaatorisse arv ja vajuta nupule Dat. Kuval näidatakse kasvavat arvu, mis osutab, millise positsiooni “andmenimekirjas” antud arv omandab. Traditsiooniline kalkulaator salvestab statistiliste funktsioode jaoks ainult kolm väärtust: nimekirja diskreetsete elementide arvu, sisestatud andmeelementide summa ja nimekirja kõigi andmeelementide ruutjuure summa. KCalc käitub teisiti, salvestades kõik diskreetsed väärtused, mis võimaldab arvutada andmete mediaani.

Nupud | Funktsioon
--- | ---
N | Näitab sisestatud andmete arvu
Shift N või Σx | Näitab kõigi sisestatud andmeelementide summat
Mea | Näitab sisestatud andmeelementide keskmist
Shift Mea või Σx² | Näitab kõigi sisestatud andmeelementide ruutude summat
σN | Näitab standardhälvet (n)
Shift σN või σN-1 | Näitab üldkogumi standardhälvet (n-1)
Med | Näitab mediaani
Dat | Andmete sisestamine
Shift Dat või CDat | Puhastab viimased sisestatud andmed
CSt | Puhastab kõik sisestatud andmeelemendid

Järgmises kahes veerus leiduvaid trigonomeetria- ja algebratehete nuppe kirjeldatakse teaduslikust režiimist kõnelevas osas.

Arvusüsteemi režiim
Arvusüsteemi režiim

## Arvusüsteemi režiim

See režiim sisaldab nuppe ja funktsioone, mis võimaldavad arvutada 2nd-, 16nd-, 8nd- ja 10nd-süsteemis.

Arvusüsteemi saab valida raadionuppudega paremal. Näiteks 16nd-süsteemis arvu sisestamiseks vali kõigepealt raadionupuga 16nd. Seejärel sisesta arv, kusjuures tasub tähele panna, et suuremate arvude jaoks kui 9 saab kasutada tähti A kuni F. Kui aga soovid näha sama arvu kahendsüsteemis, vali lihtsalt raadionuppude alt 2nd.

Kahend-, kaheksand- ja kuueteistkümnendarve saab esitada tühikuga eraldatud arvurühmadena, mis parandab omajagu nende lugemist ja mõistmist. Näiteks kuueteistkümnendarvu AF1C42 saab esitada kujul AF 1C 42, milles tühik esineb iga kahe numbri järel. Rühmitamist saab välja lülitada või oma käe järgi seada. Ava seadistustedialoog menüükäsuga Seadistused → KCalci seadistamine... ning muuda soovi korral seadistust kaardil Üldine.

Valitud bittide nägemiseks võib valida menüüst Seadistused Bitiredaktori näitamine.

Selles režiimis saab kasutada loogikatehteid. Need on järgmised:

Nupud | Funktsioon
--- | ---
AND | Kaks arvu, mida seob loogiline JA
OR | Kaks arvu, mida seob loogiline VÕI
XOR | Kaks arvu, mida seob loogiline välistav VÕI
Lsh | Väärtuse nihutamine vasakule
Rsh | Väärtuse nihutamine paremale
Cmp | Ühenitäiend

Teises veerus on algebrafunktsioonide nupud, mida kirjeldatakse teaduslikust režiimist kõnelevas osas.

Kolmas veerg nuppudega A kuni F on näha ainult 16-süsteemi korral.

Mälutehted
Mälutehted

## Mälutehted

KCalc toetab tavaliste kalkulaatorite mälutehteid ning pakub võimalust salvestada kuus konstanti.

### Standardsed mälutehted

KCalc võib sinu eest tehete tulemused meelde jätta ja neid hiljem arvutustes kasutada. Neid võimalusi saab kasutada nuppude MR, MS, M+ ja MC vahendusel.

MS

  M+ salvestab parajasti nähtava tulemuse mällu.

M+

  M+ lisab aktiivse tulemuse mälus olevale tulemusele. Kui sul on salvestatud näiteks 20 ja parajasti on tulemus 5, siis sellele nupule vajutades jääb mällu 25. Kui mälus pole midagi, käitub see nupp samamoodi nagu MS ning lihtsalt salvestab tulemuse.

MR

  MR võtab mälust salvestatud väärtuse ja näitab seda.

MC

  MC puhastab mälu.

Kui mällu on salvestatud mingi väärtus, ilmub kalkulaatori režiimi indikaatori kõrvale olekuribale M.

### Konstandid

Kuus konstandinuppu C1 kuni C6 ilmuvad nähtavale ainult siis, kui oled valinud menüükäsu Konstandinupud menüüst Seadistused. Neid saab kasutada teadus- ja statistikarežiimis.

Iga konstandi salvestatud väärtuse nägemiseks vii hiirekursor nupu kohale.

KCalci näidatava arvu salvestamiseks mõne konstandinupu alla vajuta kõigepealt nuppu Shift ja seejärel mõnda konstandinuppu vahemikus C1 kuni C6.

Konstandinupu alla salvestatud väärtuse kasutamiseks arvutuses vajuta lihtsalt vajalikku nuppu vahemikus C1 kuni C6 ning arv ilmubki ekraanile.

Konstandinuppude pealdist saab muuta, et oleks parem näha, milline nupp millist konstanti sisaldab. Klõpsa hiire parema nupuga mõnele nuppudest C1 kuni C6. Ilmuvas hüpikmenüüs on üks kirjeid Määra nimi.

Lisaks on terve rida juba eelnevalt määratud konstante, mida võid määrata kuuele nupule vahemikus C1 - C6, kui valid vajaliku konstandi hüpikmenüüst, mis ilmub siis, kui klõpsad mõnele konstandimenüüle hiire parema nupuga ja valid kirje Vali nimekirjast. Eelnevalt määratud konstante saab kasutada küll ka menüü Konstandid vahendusel, kuid kui sul peaks mõnda sellist väärtust sageli vaja minema, on see mugavam konstandinupu alla seada.

Kiirklahvid
Kiirklahvid

## Kiirklahvid

Kõikvõimalike tehete sisestamise lihtsustamiseks pakub KCalc enamikule funktsioonidele kiirklahve. Kui näiteks sisestada `7R` või `7r`, arvutatakse 7 pöördarv (1/7).

Arvutamise ajal võib alati vajutada klahvi Ctrl, et näha, milline kiirklahv on antud nupuga seotud.

Klahv | Funktsioon | Märkus
--- | --- | ---
H | Hyp | Hüperboolne, näiteks Hyp Sin ehk sinh
S | Sin |
C | Cos |
T | Tan |
N | Ln | logaritm alusel e
L | Log | logaritm alusel 10
Ctrl-2 | Shift | Nupu teine funktsioon, nt. kui soovid arvutada arcsin, vajuta `Ctrl-2 s`
\ | +/- | Märgi muutmine
[ | x^2 |
^ | x^y |
! | x! | Faktoriaal
E | x10y | Astendamine
< | Lsh | Bitinihutamine vasakule
> | Rsh | Bitinihutamine paremale.
& | AND | Loogikatehte JA
x või * | X | Korrutamine
/ | / | Jagamine
D | Dat | Andmete sisestamine statistilises režiimis
| | OR | Loogiline VÕI. Märkus: Shift OR on XOR
R | 1/x | Pöördväärtus
Enter | = |
Return | = |
Backspace | <= | Viimase numbri kustutamine
PgUp | C | Puhastamine
Esc | C | Puhastamine
PgDown | AC | Kõigi puhastamine
Del | AC | Kõigi puhastamine
: | Mod | jagamise jääk
Alt+1 kuni Alt+6 | C1 | C1 kuni C6 salvestatud väärtuste kasutamine

Peatükk 3. Kommentaare erifunktsioonide kohta
Kommentaare erifunktsioonide kohta

# Peatükk 3. Kommentaare erifunktsioonide kohta

## Mod ja IntDiv

Mod annab esimese ja teise arvu jagamise jäägi.

  `22 Mod 8 =` annab tulemuse 6

  `22,345 Mod 8 =` annab tulemuse 6,345

Shift IntDiv annab vajaku, mis jääb puudu esimesest arvust, et see jaguks täisarvuliselt teisega.

  `22 Shift IntDiv 8 =` annab tulemuse 2

  `22,345 Shift IntDiv 8 =` annab samuti tulemuse 2

%
%

## %

Kasutusel klahvi = asemel, tõlgendab % parajasti sooritatava tehte viimast operatsiooni järgmiselt:

- Kui viimane tehtemärk oli + või -, tõlgendatakse teist argumenti esimese operandi protsendina.

- Kui viimane tehtemärk oli *, jagab korrutuse tulemuse 100-ga.

- Kui viimane tehtemärk oli /, annab vasaku operandi protsendina paremast operandist.

- Kõigil muudel juhtudel annab klahv % sama tulemuse, mis klahv =.

Näited:

  `150 + 50 %` annab 225 (150 pluss 50 protsenti sellest)

  `42 * 3 %` annab 1,26 (42 * 3 / 100)

  `45 / 55 %` annab 81,81... (45 on 81,81.. protsenti 55-st)

Lsh ja Rsh
Lsh ja Rsh

## Lsh ja Rsh

Lsh nihutab näidatava väärtuse täisarvulise osa vasakule, korrutades seda 2-ga n korda, kus n on järgmine sisestatud arv, ning annab tulemuse täisarvuna (aluseks on Bin):

  `10 Lsh 3 =` annab tulemuseks 80 (10 korda 2 korda 3).

  `10,345 Lsh 3 =` annab tulemuseks samuti 80.

Rsh nihutab väärtust paremale, jagades täisarvulise osa 2-ga n korda.

  `16 Rsh 2 =` annab tulemuseks 4 (16 jagatud 2-ga kaks korda).

  `16,999 Rsh 2 =` annab samuti tulemuseks 4.

Cmp, And, Or ja Xor
Cmp, And, Or ja Xor

## Cmp, And, Or ja Xor

Cmp, And ja Or sooritavad loogikatehteid, mistõttu nende kasutamisel on mõttekas baasiks määrata pigem Hex, Oct või Bin kui Dec. Järgnevates näidetes on baasiks määratud Bin.

Cmp sooritab ühenitäienduse (muudab bitid vastupidiseks).

  `101 Cmp` annab tulemuseks 111...111010

AND sooritab loogikatehte JA.

  `101 AND 110 =` annab tulemuseks 100

OR sooritab loogikatehte VÕI.

  `101 OR 110 =` annab tulemuseks 111

XOR sooritab loogikatehte XOR (välistav VÕI).

  `101 XOR 110 =` annab tulemuseks 11

Peatükk 4. Küsimused ja vastused
Küsimused ja vastused

# Peatükk 4. Küsimused ja vastused

4.1. Kuidas leida e ehk Euleri arv?
4.2. Kuidas saada alati kaks komakohta?
4.3. Aga täpsus üldse?

4.1. | Kuidas leida e ehk Euleri arv?
| Kirjuta `1 Shift Ln`.
4.2. | Kuidas saada alati kaks komakohta?
| Vali menüüst Seadistused → KCalci seadistamine..., mis avab seadistuste dialoogi. Märgi ära võimalus Kümnendkohtade täpsus ning keri allolevat kasti, nii et väärtuseks saaks 2.
4.3. | Aga täpsus üldse?

KCalci täpsuse hindamisel on peamine tegur see, kas sinu arvutisse paigaldatud libc ja libmath toetavad C andmetüüpi long double. Kui jah, avastab KCalc selle paigaldusajal ning kasutab seda arvude esitamisel fundamentaalse andmetüübina.

Kohanda täpsust KCalci seadistuste dialoogis, et ülaltoodud tehted korrektselt välja tuleks. Soovitame täpsusastmeks määrata 14, kui KCalci fundamentaalne andmetüüp sinu arvutis on long double, vastasel juhul aga piirduda 8 või 10.

Suurem täpsus ei tähenda tingimata paremaid tulemusi. Proovi erinevaid täpsuse väärtusi ja sa taipad, mis nende sõnade taga peitub.

Peatükk 5. Käskude seletused
Käskude seletused

# Peatükk 5. Käskude seletused

## Menüükirjed

Lühike ülevaade KCalci mõningatest spetsiaalsetest menüükirjetest:

Konstandid → Matemaatika

  Näitab piid, Euleri arvu või kuldlõiget.

Konstandid → Elektromagnetism

  Näitab valguse kiirust. elementaarlaengut, vaakumi takistust, vaakumi läbitavust või vaakumi dielektrilist läbitavust.

Konstandid → Aatomi- ja tuumafüüsika

  Näitab Plancki konstanti, elementaarlaengut või peenstruktuurikonstanti.

Konstandid → Termodünaamika

  Näitab Boltzmanni konstanti, aatommassiühikut, gaasikonstanti, Stefan-Boltzmanni konstanti või Avogadro arvu.

Konstandid → Gravitatsioon

  Näitab gravitatsioonikonstanti või raskuskiirendust.

Seadistused → Lihtne režiim

  Näitab lihtsate arvutuste nuppe.

Seadistused → Teadusrežiim

  Näitab trigonomeetria- ja teadusarvutuste nuppe.

Seadistused → Statistikarežiim

  Näitab statistikanuppe.

Seadistused → Arvusüsteemi režiim

  Näitab loogikanuppe ja võimaldab muuta arvusüsteemi.

Seadistused → Konstandinupud

  Näitab konstandinuppe. Need on saadaval teadus- ja statistikarežiimis.

Seadistused → Näita bitiredaktorit

  Näitab bitiredaktori välja. Klõpsa bitil selle lülitamiseks. Saadaval ainult arvusüsteemi režiimis.

Lisaks on KCalcil tavapärased KDE menüüde Fail, Redigeerimine, Seadistused ja Abi kirjed, mille kohta leiab rohkem teavet KDE põhialuste käsiraamatu osast Menüüd.

Peatükk 6. Autorid ja litsents
Autorid ja litsents

# Peatükk 6. Autorid ja litsents

KCalc rakenduse autoriõigus (c):

Bernd Johannes Wuebben 1996-2000

KDE meeskond 2000-2008

- Bernd Johannes Wuebben `(wuebben AT kde.org)`

- Evan Teran `(eteran AT alum.rit.edu)`

- Espen Sand `(espensa AT online.no)`

- Chris Howells `(howells AT kde.org)`

- Aaron J. Seigo `(aseigo AT kde.org)`

- Charles Samuels `(charles AT altair.dhs.org)`

- David Johnson `(david AT usermode.org)`

KCalc sai innustust Martin Bartletti rakendusest xfrmcalc, mille pinu mootor on seniajani KCalci üheks aluseks.

Dokumentatsiooni autoriõigus (c) 2001, 2002, 2005, 2006, 2010:

- Bernd Johannes Wuebben `(wuebben AT kde.org)`

- Pamela Roberts `(pamroberts AT blueyonder.co.uk)`

- J Hall `(jhall AT kde.org)`

- Anne-Marie Mahfouf `(annma AT kde.org)`

- Eike Krumbacher `(eike.krumbacher AT x-eike.de)`

Tõlge eesti keelde: Marek Laane `(bald AT starman.ee)`

Käesolev dokumentatsioon on litsenseeritud vastavalt GNU Vaba Dokumentatsiooni Litsentsi tingimustele.

Käesolev programm on litsenseeritud vastavalt GNU Üldise Avaliku Litsentsi tingimustele.

Lisa A. Paigaldamine
Paigaldamine

# Lisa A. Paigaldamine

KCalc on osa KDE projekti paketist kdeutils ning tavaliselt paigaldatakse koos ülejäänud KDEga. Täpsema info hankimiseks KDE kohta külasta aadressi http://www.kde.org.

## Kompileerimine ja paigaldamine

KCalc on osa KDE projektist http://www.kde.org/.

KCalc asub paketis kdeutils KDE projekti peamises FTP saidis ftp://ftp.kde.org/pub/kde/.

Et KCalc oma süsteemis kompileerida ja paigaldada, anna KCalc baaskataloogis järgmised käsud:

    % ./configure
    % make
    % make install

Kuna KCalc kasutab autoconf'i ja automake'i, ei tohiks kompileerimisel probleeme esineda. Kui neid siiski ette tuleb, anna sellest palun teada KDE meililistides.