KAlarmi käsiraamat

# KAlarmi käsiraamat

David Jarvie `<djarvie@kde.org>`

Arendaja: David Jarvie
Tõlge eesti keelde: Marek Laane
Versioon 2.10.03 (KDE
4.11) (2013-05-28)

Autoriõigus © 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013 David Jarvie

Autoriõiguse märge

KAlarm on KDE personaalsete häirete ja meeldetuletuste ajastaja.

Peatükk 1. Sissejuhatus
Sissejuhatus

# Peatükk 1. Sissejuhatus

KAlarm võimaldab ajastada isiklike häireteadete näitamist, helifailide esitamist, käskude käivitamist ja kirjade saatmist.

Vaikimisi käivitatavas graafilises režiimis näitab KAlarm ootelolevate häirete nimekirja ühes käivitamise aja ja muude üksikasjadega. On võimalik luua uusi häireid või valida olemasolev, et seda muuta või sootuks kustutada. Lisavõimalusena võib lasta näidata ka varasemaid häireid.

Häiret seadistades saab valida, kes seda tuleb korrata ja kas häire tuleks unustada, kui seda ei saa käivitada ettenähtud ajal. Näidatava häire korral saab kirja panna häire teate teksti, valida teksti- või pildifaili, mida sel puhul näidatakse, või määrata käsu, mille väljundit näidatakse. Samuti saab valida häireteate värvi ning heli esitamise või teate ettelugemise.

Häireid saab ajastada ka käsurea abil või rakenduste esitatavate D-Bus-väljakutsete vahendusel.

Kui häire aeg on kätte jõudnud, käivitatakse see kõigil KDE töölaudadel, et sa kindlasti seda tähele paneksid. Teateaken näitab aega, millele häire on ajastatud. Tavaliselt on seal võimalik ka häiret edasi lükata. Üks näide häire kohta:

Kui häire on määratud mingit käsku käivitama või kirja saatma, ei näita KAlarm teadet.

KAlarm näitab tavaliselt ikooni süsteemses salves, kuigi selle võib soovi korral ka peita.

Peatükk 2. KAlarmi kasutamine
KAlarmi kasutamine

# Peatükk 2. KAlarmi kasutamine

Käivitatuna ilma käsurea argumentideta alustab KAlarm tööd graafilisena ning näitab parajasti kehtivat häirete nimekirja.

### Vihje

Kõigil KAlarmi kerimiskastidel on olemas kiirendusvõimalus: kui soovid, et kasti väärtus muutuks suurema sammu võrra, hoia kerimisnooltele klõpsates all klahvi Shift.

## Häiretüübid

KAlarmi eri häiretüüpides leiduvad järgmised põhifunktsioonid:

- Näidatavad häired näitavad kas eelnevalt kirja pandud teksti, mõnda teksti- või pildifaili või häire käivitamisel käivitatava käsu tekstilist väljundit. Lisaks sellele on võimalik panna häire esitama helifaili, lasta teksti kõnelda või esitada lihtne piiks. Samuti saab määrata käsud, mis käivitatakse enne ja pärast häire näitamist.

- Käsuhäired käivitavad kas käsu või shelliskripti. Kui ei esine viga, ei näidata midagi.

- Kirjahäired saadetakse e-kirjaga. Kui ei esine viga, ei näidata midagi.

- Helihäired esitavad helifaili. Kui ei esine viga, ei näidata midagi.

### Veahaldusest lähemalt

Kui häire käivitamisel tekib viga, näidatakse veateadet (kui just ei ole juba varem määratud, et seda tüüpi teadet rohkem ei näidata).

Kui käivitamisviga tekib käsuhäire viimasel käivitamisel, näidatakse teate värviveerus punasel taustal valget hüüumärki. Vea üksikasju näeb kohtspikrina, kui viia hiirekursor häireloendis vastava rea kohale. Samasugust veatähist näidatakse näidatavate häirete korral, kui käivitamisviga puudutab eritoimingute dialoogis kindlaks määratud häirele eelnevaid või järgnevaid käske, ainult et värviveerus puudub sel juhul punane taust.

Häirete nimekiri
Häirete nimekiri

## Häirete nimekiri

KAlarmi peaaken näitab eesseisvaid häireid koos käivitamise ajaga, kordamise intervalli, värvide ning näidatava teksti, teksti- või helifaili nime, käivitatava käsu või kirja saaja e-posti aadressiga. (Korduva häire korral on näidatav aeg järgmine käivitumise aeg. Meeldetuletusega häire korral näidatakse häire enda, mitte meeldetuletuse aega.) Iga häire teksti/faili/käsu kõrval vasakul asuv ikoon näitab, millist tüüpi häirega on tegemist.

Korduva alarmi korral näidatakse nimekirjas järgmise käivitamise aega ning kordumise intervalli (nt. “1 päev” igapäevaselt, “3 nädalat” iga kolmanda nädala esmas- ja kolmapäeval käivitatava häire või “sisselogimisel” alati sisselogimise ajal käivitatava häire korral).

Kui käsuhäire viimasel käivitamisel või näidatava häire viimasele käivitamisele eelnenud või järgnenud käsu puhul tekkis käivitamishäire, näeb värviveerus veatähist, nagu kirjeldas lähemalt osa Veahaldusest lähemalt.

### Häireloendi välimuse muutmine

Häireid võib sorteerida kuupäeva/aja, kordumise intervalli, värvi, tüübi või teksti järgi, klõpsates vastava veeru tiitliribale. Sorteerimiseks samal alusel, aga vastupidises järjekorras klõpsa uuesti tiitliribale.

Näidata võib lasta ka iga häireni jäänud aega nii koos häire ajaga või ka ilma selleta. Häire ajaveeru näitamiseks või peitmiseks vali menüükäsk Vaade → Näita häirete aegu. Häireni jäänud aja näitamiseks/peitmiseks vali menüükäsk Vaade → Näita häireteni jäänud aega. Üht neist veergudest näidatakse alati.

Kui kasutad mitut häirekalendrit, võid anda häiretele eri värvi vastavalt kalendrile, määrates selleks igale kalendrile erineva taustavärvi (vt. Kalendrite kasutamine).

### Aegunud häired

Vaikimisi salvestab KAlarm häired teatud ajaks ka pärast seda, kui need on aegunud või kustutatud. (Pane siiski tähele, et kustutatud häired salvestatakse ainult siis, kui neid on vähemalt korra käivitatud.) Seda, kas KAlarm aegunud häired salvestab ja kui kaua neid säilitatakse, saab määrata seadistustedialoogis.

Aegunud häirete nägemiseks nimekirjas vali menüükäsk Vaade → Näita aegunud häireid. Nende varjamiseks vali taas Vaade → Näita aegunud häireid.

### Otsimine häireloendis

Konkreetsete häirete leidmiseks võib kasutada otsingut. Selleks vali menüükäsk Redigeerimine → Otsi... Otsingudialoogis määra, millist laadi häiret soovid otsida. Täiendavate sobivate häirete leidmiseks kasuta menüükäske Redigeerimine → Otsi järgmine ja Redigeerimine → Otsi eelmine.

Otsing sooritatakse järgmiselt:

- Näidatavad tekstihäired: otsitakse teate teksti.

- Näidatavad failihäired: otsitakse faili asukohta/URL-i.

- Käsuhäired: otsitakse käsurida või skripti.

- E-posti häired: lisaks kirja teemale ja sisule otsitakse ka saajaid ja kaasatud failide URL-e.

- Helihäired: otsitakse faili asukohta/URL-i.

### Märkus

Otsimiseks saab valida ainult häireid, mida näidatakse parajasti häireloendis. See tähendab, et kui soovid otsida aegunud häireid, tuleb need kõigepealt nimekirjas nähtavaks muuta (seda kirjeldati eespool).

Häire loomine ja muutmine
Häire loomine ja muutmine

## Häire loomine ja muutmine

### Uue häire loomine

Uue häire loomiseks talita ühel järgnevatest viisidest ning vali seejärel ilmuvast loendist häiretüüp. See avab häire muutmise dialoogi, mis võimaldab häiret seadistada.

- Vali menüükäsk Fail → Uus.

- Klõpsa hiire parema nupuga süsteemisalve ikoonil ja vali ilmuvast menüüst Uus häire.

- Klõpsa hiire parema nupuga häire nimel loendis ja vali ilmuvast menüüst Uus.

Uusi häireid võib luua ka mitmesuguste allikate põhjal, mis annavad vähemalt osa parameetreid juba ette:

- Uue häire loomiseks häiremalli põhjal järgi osas Häiremallid toodud juhiseid.

- Uue häire lisamiseks varasema häire põhjal märgi soovitud häire nimekirjas ja vali menüükäsk Fail → Kopeeri. See avab häire redigeerimise dialoogi, kus on juba ees valitud häire parameetrid.

- Uue häire loomiseks, mis näitaks olemasolevat e-kirja, lohista vastav kiri KMailist KAlarmi peaaknasse või süsteemisalve ikoonile. Seejärel vali Nähtav häire. See avab häire muutmise dialoogi, kus kogu kirja, kaasa arvatud saatja, saaja jne., näidatakse häire tekstina.

- Uue häire loomiseks, mis saadaks olemasoleva e-kirja koopia, lohista vastav kiri KMailist KAlarmi peaaknasse või süsteemisalve ikoonile. Seejärel vali Kirjahäire. Häire muutmise dialoog näitab nüüd kogu kirja, välja arvatud saatja.

- Uue häire loomiseks, mis näitaks olemasolevat ülesande kokkuvõtet, lohista vastav ülesanne KOrganizerist KAlarmi peaaknasse või süsteemisalve ikoonile. See avab häire redigeerimise dialoogi, kus ülesande sisu näidatakse häire tekstina.

- Uue käsuhäire loomiseks lohista skripti tekst alates reast “#!” KAlarmi peaaknasse või süsteemisalve ikoonile. Seejärel vali Käsuhäire. Häire muutmise dialoog näitab nüüd skripti teksti.

- Faili näitava häire loomiseks lohista teksti- või pildifaili URL KAlarmi peaaknasse või süsteemisalve ikoonile. See avab häire redigeerimise dialoogi, kus faili nimi on juba ette määratud.

- Helihäire loomiseks lohista helifaili URL KAlarmi peaaknasse või süsteemisalve ikoonile. See avab häire redigeerimise dialoogi, kus faili nimi on juba ette määratud.

- Uue tekstihäire loomiseks lohista mis tahes tekst KAlarmi peaaknasse või süsteemisalve ikoonile. Vajaduse korral vali Nähtav häire. Häire muutmise dialoog näitab nüüd häire teksti.

- Võimalik on automaatselt luua sünnipäevahäireid inimeste kohta, kes esinevad sinu KDE aadressiraamatus. Seda kirjeldab lähemalt osa Sünnipäevade importimine KDE aadressiraamatust.

### Olemasoleva häire muutmine

Olemasoleva häire muutmiseks (midagi muuta ei saa vaid aegunud häirete juures) võta ette mõni järgnev samm:

- Tee topeltklõps selle nimel häireloendis.

- Vali see klõpsuga häireloendis ja kasuta seejärel menüükäsku Redigeerimine → Muuda

- Klõpsa selle nimel häireloendis hiire parema nupuga ja vali ilmuvast menüüst käsk Muuda.

See avab häire redigeerimise dialoogi.

### Häire aktiveerimine/deaktiveerimine

Olemasoleva häire kustutamiseks vali vajalik(ud) häire(d) häireloendis. Seejärel võta ette üks järgmistest tegevustest:

- Vali menüükäsk Redigeerimine → Kustuta.

- klõpsa hiire parema nupuga häire nimel loendis ja vali ilmuvast menüüst Kustuta.

- Kustutamiseks ilma kinnitusdialoogita vajuta klahve Shift-Delete.

Kui kustutad aktiivse häire, salvestatakse see aegunud häirena juhul, kui seda on enne kustutamist vähemalt korra käivitatud ja kui aegunud häirete salvestamine on üldse lubatud (seda, kas ja kui jah, siis kui kaua aegunud häireid salvestatakse, saab määrata seadistustedialoogis). Kui kustutad aegunud häire või aktiivse, kuid käivitamata häire, kustutatakse see jäädavalt.

Kustutatud häire saab aegunud häirete loendis uuesti aktiveerida, kui see ei ole just juba sealtki kustutatud. Selleks too kõigepealt aegunud häired nähtavale, nagu kirjeldab osa Aegunud häired. Seejärel:

- vali häire või häired klõpsuga nende nimel loendis. Seejärel vali menüükäsk Toimingud → Aktiveeri uuesti.

- klõpsa hiire parema nupuga häire nimel aegunud häirete loendis ja vali ilmuvast menüüst Aktiveeri uuesti.

### Häire lubamine/keelamine

Täpsemat infot häirete lubamise ja keelamise kohta ühe- või mitmekaupa leiab osast Häirete lubamine/keelamine.

### Häire määramine uneseisundist ärkamiseks

Ärkamine uneseisundist räägib lähemalt, kuidas seadistada häiret süsteemi äratamiseks uneseisundist või talveunest.

### Häire nägemise kinnitamine

Seda, kuidas anda märku häire kättesaamisest, vaata osast Häireteate aken.

### Häiremallid

Kui sul on sageli vaja ühesuguseid häireid käivitada, võid luua häiremalli, et mitte sisestada alati aina uuesti samu üksikasju. Mall võib sisaldada kõiki häires esinevaid detaile, välja arvatud muidugi algushetk.

Näiteks soovid määrata häire meelde tuletama telesaadet, mille aeg nädalast nädalasse muutub. Mall sisaldab kõiki häire üksikasju (teate tekst, kas mängida heli või mitte jne.), välja arvatud kuupäev ja kellaaeg. Siis on sul häire loomiseks vaja ainult häire redigeerimise dialoogis laadida vajalik mall ning sisestada kuupäev ja kellaaeg.

Uue häire loomiseks malli põhjal ava häire redigeerimise dialoog malli eelnevalt täidetud andmetega:

- Vali menüükäsk Fail → Uus → Uus häire mallist ja seejärel vajalik mall.

- klõpsa hiire parema nupuga ikoonil süsteemisalves ja vali kontekstimenüüst Uus häire → Uus häire mallist. Seejärel vali vajalik mall.

- Ava häire redigeerimise dialoog tavalisel viisil ning klõpsa nupule Laadi mall... Seejärel vali mall.

#### Mallide seadistamine

Malle saab luua, muuta või kustutada häiremallide dialoogis, samuti võib luua uue häiremalli olemasoleva malli baasil.

Uue häiremalli loomiseks:

- Ava häiremallide dialoog menüükäsuga Fail → Mallid..., klõpsa nupule Uus ja vali ilmuvast nimekirjast häiretüüp. See avab tühja malli redigeerimise dialoogi.

- Ava häiremallide dialoog menüükäsuga Fail → Mallid..., vali nimekirjast olemasolev mall ja klõpsa nupul Kopeeri. See avab malli redigeerimise dialoogi, kus on juba ees valitud häire parameetrid.

- Vali soovitud häire häireloendis ja seejärel menüükäsk Fail → Loo mall... See avab malli redigeerimise dialoogi, kus on juba ees valitud häire parameetrid.

Olemasoleva malli muutmiseks ava häiremallide dialoog menüükäsuga Fail → Mallid... ja klõpsa nupule Muuda. See avab allpool kirjeldatava malli redigeerimise dialoogi.

Olemasoleva malli kustutamiseks ava häiremallide dialoog menüükäsuga Fail → Mallid..., vali üks või enam mall ja klõpsa nupule Kustuta. Selle peale küsitakse sinu käest kinnitust, et vältida juhuslikku kustutamist.

#### Malli redigeerimise dialoog

Malli redigeerimise dialoog on sarnane häire redigeerimise dialoogiga. Erinevad on järgmised võimalused:

- Sisesta malli nimi väljale Malli nimi. See on nimi, mida näidatakse malli valimise nimekirjas, seepärast on mõttekas anda nimi, mille põhjal saaksid ka ise aru, milleks see on mõeldud. Mallil peab olema unikaalne nimi.

- Sektsioonis Aeg saab valida:

  - Vaikeaeg, kui sa ei soovi määrata konkreetset käivitamise aega. Sellele mallile tuginevad häired kasutavad sellisel juhul tavalist uute häirete käivitamise vaikeaega.

  - Aeg võimaldab sisestada häire käivitamise aja.

  - Ainult kuupäev võimaldab määrata häire käivitumise aja ainult kuupäeva, mitte kellaajaga.

  - Kastis Praegusest ajast alates saab sisestada, millal pärast praegust hetke (tundides ja minutites) tuleks häire käivitada.

- Kaardi Kordumine sektsioonis Kordamise reegel ei ole vaja määrata kuupäeva ega kuud vastavalt iganädalaste või igakuiste häirete jaoks.

### Häirekalendrid

Kui kasutad ainult ühte, eraldiseisvat arvutit, siis pole kuigi oluline, kuhu KAlarm häired salvestab. Aga kui pead häireid kasutama mitmes arvutis või ka ühes arvutis, aga mitmes kohas, siis võib kindlaks määrata “häirekalendrid”, mis annavad KAlarmile korralduse kasutada lisaks vaikimisi kalendrile või selle asemel teisi kalendreid.

Kalendreid saab näha ja hallata kalendrite nimekirjas, mida võib lasta näidata häireloendi kõrval KAlarmi peaaknas. Häireloendis näidatakse korraga kõigi häirekalendrite häireid. Uue häire salvestamisel on võimalik valida, kas see salvestatakse automaatselt vaikekalendrisse või palutakse sul kalender valida. Olemasolevat häiret muutes salvestatakse see automaatselt kalendrisse, kuhu see varemgi kuulus.

#### Kalendrite tüübid ja valikud

Häirekalendreid saab jagada häirete tüübi ja salvestamistüübi järgi. Kalendrid võivad olla keelatud, kirjutuskaitstud või vaikekalender teatud häiretüübile.

Häiretüüp

  Kolm häiretüüpi – aktiivsed häired, aegunud häired ja häiremallid – salvestatakse eraldi häirekalendrisse. Seepärast on KAlarmil kolm standardset vaikekalendrit mainitud tüüpide jaoks (vaata täpsemalt osa Küsimused ja vastused), mida saab soovi korral küll ka muuta.

Salvestamistüüp

  KAlarm kasutab kolme häirekalendrite salvestamistüüpi:

  - Kohalik fail: häired salvestatakse ühte kohalikku faili iCalendari vormingus. KAlarm kasutab kohaliku faili kalendrit vaikimisi (vaata täpsemalt osa Küsimused ja vastused). “Kohalikud failid” võivad lisaks failidele kohalikus arvutis olla ka häirekalendrid kohtvõrgus, tingimuseks on ainult see, et nende asukohamäärangu alguses seisaks `/`.

  - Kohalik kataloog: häired salvestatakse kohalikku kataloogi, kus iga häire on salvestatud omaette iCalendari faili. Selle salvestamisviisi eeliseks on asjaolu, et failide riknemise korral kaotad ainult ühe häire, mitte aga tervet kalendrit.

  - Võrgufail: häired salvestatakse ühte võrgufaili iCalendari vormingus. See meetod võimaldab oma häireandmeid kasutada asukohast sõltumata, samuti on teistel inimestel võimalik häirekalendreid näha. Võrgufailide puhul kasutab KAlarm andmete kohalikku puhvrit.

    ### Hoiatus

    Kui võrgus paiknevat häirekalendrit kasutab mitu isikut, siis ei ole ühe isiku tehtud muudatused teistele automaatselt kättesaadavad ja see nõuab teatud aega.Nii on võimalik, et keegi teeb muudatusi, mille teine üle kirjutab, ilma et kumbki sellest teaks. Tehniliselt on selgitus järgmine: A tehtud muudatus on B-le kättesaadav alles siis, kui A puhverdatud koopia salvestatakse võrgufaili ning seejärel B puhverdatud koopia uuesti laaditakse. Millal ja kas üldse kalendrit salvestatakse ja uuesti laaditakse, sõltub kalendri seadistustest, mida iga kasutaja antud häirekalendrile määrab.

    Mainitud probleemi vältimiseks kohenda kalendri salvestamise ja taaslaadimise seadistusi või kehtesta reegel, et peale häirekalendri omaniku saavad teised seda avada ainult kirjutuskaitstult.

Lubatud/keelatud olek

  Kalendri keelamine on sama toimega nagu eemaldamine, ainult et see on endiselt näha kalendrite nimekirjas, kus seda saab hõlpsasti taas lubada. Keelamisel eiratakse kalendri häireid ning neid ei näidata ei häirete ega häiremallide nimekirjas. Taaslubamisel näidatakse kalendri häireid uuesti ja kui tegemist on aktiivsete häirete kalendriga, siis ka aktiveeritakse.

Kirjutuskaitstud olek

  Kirjutuskaitstud kalendrit ei saa muuta ega sellele midagi lisada. See tähendab, et selle häireid ei saa redigeerida ega lisada kalendrile uusi häireid. Samuti ei ole häireid võimalik edasi lükata, sest selleks tuleks häiresse salvestada edasilükkamise aeg. Pärast häire käivitumist ei eemaldata seda kalendrist ega arhiveerita, kuni sina või mõni muu kasutaja ei saa õigust kalendrisse kirjutada.

  Kalendri saab kirjutuskaitstuks muuta kalendri seadistustedialoogis. Teatud kalendreid ei saagi aga mitmel põhjusel kirjutatavaks muuta:

  - Kui kalender on loodud mõne muu rakendusega, ei ole turvaline lasta KAlarmil seda uuendada, sest andmevormingu erinevused võivad muuta selle kasutamatuks rakenduses, millega kalender loodi.

  - Kui kalender on loodud KAlarmi uuema versiooniga, võivad andmed kaotsi minna, kui sinu KAlarmi versioon seda uuendab.

  - Kui kalender on loodud KAlarmi vanema versiooniga, võivad andmed kaotsi minna või KAlarm varasema versiooni jaoks kasutamiskõlbmatuks muutuda, kui sinu KAlarmi versioon seda uuendab. Sinu käest päritakse, kas teisendada vorming, nii et kirjutatavaks muutmisel tuleb arvestada võimalike ühilduvusprobleemidega, kui KAlarm varasem versioon vajab taas kalendrit.

  - Kui sul puudub õigus kirjutada kalendri faili või kataloogi.

  Kui vajad kirjutamisõigust kalendri korral, mida ei saa kirjutatavaks muuta, võid kalendri häired kopeerida, importides need kirjutamisõigusega kalendrisse, kasutades selleks viimase kalendri kontekstimenüü käsku Impordi... (vaata Häirete import välisest kalendrist).

Vaikekalendri olek

  Iga häiretüübi korral võib ühe kalendri muuta selle tüübi vaikekalendriks. Vastavat tüüpi uued häired salvestatakse sel juhul automaatselt vaikekalendrisse, kui sa pole just valinud uutele häiretele ja mallidele muud võimalust seadistustedialoogis.

#### Kalendrite kasutamine

Kalendreid saab näha ja hallata kalendrite nimekirjas, mida saab lasta näidata või peita menüükäsuga Vaade → Näita kalendreid. Kalendrite nimekirja kasutamiseks vali kõigepealt nimekirja kohal olevast rippmenüüst häiretüüp. Seejärel klõpsa ühele nimekirja all olevatest nuppudest või klõpsa nimekirjas vajalikule kalendrile hiire parema nupuga ja vali kontekstimenüüst vajalik käsk. Toimingud on järgmised:

Lisa...

  Lisab nimekirja valitud tüüpi kalendri. Sul palutakse valida salvestamistüüp ja seejärel avaneb kalendri seadistustedialoog, kus saab sisestada kalendri asukoha ja tunnused. Kui määratud asukohas pole eelnevalt häirekalendrit, luuakse uus.

Eemalda

  Eemaldab valitud kalendri nimekirjast. Kalender ise jääb alles, see eemaldatakse ainult nimekirjast ning soovi korral saad selle hiljem taas sinna lisada.

Muuda...

  Võimaldab valitud kalendrit redigeerida. Avatakse valitud kalendri seadistustedialoog.

Laadi uuesti

  Laadib valitud kalendri uuesti. Kalender loetakse uuesti sisse salvestamiskohast, mis tagab, et kalendri hetkeoleku ning KAlarmis nähtava oleku vahel ei valitse ebakõla. Kui kalender on ühiskasutuses, on nüüd KAlarmis näha ka kõik teiste kasutajate tehtud muudatused.

  ### Hoiatus

  Võrgukalendri taaslaadimisel lähevad kaotsi kõik muudatused häiretes, mida oled teinud pärast kalendri viimast salvestamist. Samuti võidakse uuesti käivitada häired, mis on aegunud pärast viimast salvestamist.

Salvesta

  Salvestab muudatused valitud kalendrisse. Kalendris uuendatakse kõiki häirete muudatusi, mis on tehtud pärast kalendri viimast salvestamist või taaslaadimist. See on mõttekas ainult võrgukalendrite korral, sest kohalikud kalendrid salvestatakse automaatselt pärast iga muudatust. Seda, millal ja millise intervalliga võrgukalendrit automaatselt salvestada, saab määrata kalendri seadistustedialoogis (selle saab avada kalendri kontekstimenüüst käsuga Muuda...).

  ### Hoiatus

  Kui salvestad ühiskasutuses oleva võrgukalendrit, lähevad kaotsi kõik muudatused, mida teised on teinud pärast seda, kui sina kalendri viimati laadisid (automaatselt või käsitsi).

Impordi...

  Võimaldab importida valitud kalendrisse välise kalendri häired. Seda kirjeldab osa Häirete import välistest kalendritest. Seda käsku ei saa kasutada keelatud või kirjutuskaitstud kalendrite korral.

Ekspordi...

  Võimaldab eksportida kõik valitud kalendri häired välise kalendri faili. Seda kirjeldab osa Häirete eksport välistesse kalendritesse. Seda käsku ei saa kasutada keelatud kalendrite korral.

Näita üksikasju

  Näitab valitud kalendri üksikasju: asukoht, salvestamistüüp, olek.

Kasuta vaikimisi

  Muudab valitud kalendri antud häiretüübi puhul vaikekalendriks. Seda käsku ei saa kasutada keelatud või kirjutuskaitstud kalendri korral.

Määra värv...

  Võimaldab valida taustavärvi antud kalendri häirete eristamiseks häireloendis. See lubab hõlpsasti näha, milline häire on pärit millisest kalendrist.

Eemalda värv

  Eemaldab antud kalendri häirete värviga esiletõstmise häireloendis.

### Häirete importimine välistest kalendritest

Häireid saab importida muudest kalendrifailidest KAlarmi importida. Importimisel otsitakse valitud kalendrifailist häireid sisaldavaid sündmusi ning kopeeritakse need (koos uue unikaalse ID-ga) KAlarmi kalendrisse. Häireteta sündmusi ja muud tüüpi kalendrikirjeid eiratakse. Importida saab kahel viisil:

- Mis tahes tüüpi häirete (aktiivsed häired, aegunud häired, häiremallid) importimiseks kalendrist vali menüükäsk Fail → Impordi häired...

  Kui oled seadistanud häirekalendrid, lisatakse iga tüüpi häired vastavasse vaikekalendrisse või küsitakse sinu käest, millisesse kalendrisse need salvestada, kui oled uute häirete ja mallide jaoks nii määranud seadistustedialoogis.

- Klõpsa hiire parema nupuga kalendrite nimekirjas kalendril ja vali kontekstimenüüst käsk Impordi... Nii imporditakse valitud tüüpi häired valitud kalendrisse. Kui näiteks valitud kalendri tüübiks on häiremallid, imporditakse häiremallid, aga mitte aktiivsed või aegunud häired.

### Hoiatus

Kui importida häireid kalendrifailist, mis on loodud mõne muu rakendusega kui KAlarm, võivad häired importimisel muutuda – isegi häire aeg võib muutuda. See sõltub häire loomiseks kasutatud rakenduse andmesalvestuse viisist ning muutused on vältimatud, kui see erineb sellest, mida eeldab KAlarm. Seepärast tasub alati imporditud häired üle kontrollida, et neis ei esineks soovimatuid muudatusi, ning vajaduse korral neid kohandada.

### Häirete eksportimine välistesse kalendritesse

Häireid saab eksportida KAlarmist teistesse kalendrifailidesse, olgu tegemist siis häireloendis valitud häiretega või mõnes häirekalendris leiduvate häiretega. Kuidas seda teha, on kirjeldatud allpool. Millist viisi sa ka ei kasutaks, tuleb kas luua uus kalendrifail või lisada eksporditavad häired olemasolevasse kalendrifaili. Häirete lisamiseks märgi failidialoogis ära valik Lisamine olemasolevale failile, sest vastasel juhul kirjutatakse olemasolev fail lihtsalt üle.

- Häireloendis valitud häirete eksportimiseks klõpsa hiire parema nupuga valikule ja vali kontekstimenüüst Ekspordi... või kasuta menüükäsku Fail → Ekspordi valitud häired.

- Mõne kalendri kõigi häirete eksportimiseks klõpsa kalendriloendis kalendril hiire parema nupuga ja vali kontekstimenüüst Ekspordi...

### Sünnipäevade importimine KDE aadressiraamatust

Sünnipäevade nägemiseks, mis leiduvad KDE aadressiraamatus, vali menüükäsk Fail → Impordi sünnipäevad.... See avab dialoogi, kus saab valida, millistele sünnipäevadele häire luua.

- Sektsioonis Häire tekst saab anda teksti, mida näidatakse sünnipäevade häireteadetes. Selle saab luua kujul prefiks pluss isiku nimi pluss sufiks. Tühikuid automaatselt ei lisata, nii et väljal Prefiks tuleb sul endal anda lõpetav tühik ning väljal Sufiks alustav tühik.

  ### Märkus

  Häire teksti muutmisel vaatab rakendus sünnipäevade nimekirja uuesti üle.

- Nimekirjas Sünnipäevade valimine vali kõik need sünnipäevad, millele soovid häiret luua. Pane tähele, et nimekirjas näidatakse ainult neid KDE aadressiraamatu kirjeid, mis sisaldavad sünnipäeva ja millele ei ole juba määratud häiret parajasti sektsioonis Häire tekst määratud vormis.

- Ülejäänud valikud on sarnased häirete teksti võimalustega häirete redigeerimise dialoogis.

Kui oled seadistanud häirekalendrid, lisatakse häired vastavasse vaikekalendrisse või küsitakse sinu käest, millist kalendrit kasutada, kui oled uute häirete ja mallide jaoks nii määranud seadistustedialoogis.

### Tagasivõtmine/uuestitegemine

Enamikku KAlarmi aktiivse seansi ajal ettevõetud toiminguid saab tagasi võtta ja uuesti teha, kaasa arvatud häirete ja häiremallide loomine, redigeerimine ja kustutamine ning häirete taasaktiveerimine. Et tagasivõtmiste ajalugu ei nõuaks liiga palju ressursse, on meeles peetavate muudatuste arvule seatud piiranguks 12.

Viimase toimingu tühistamiseks vali menüükäsk Redigeerimine → Võta tagasi. Viimase tagasivõetud toimingu taassooritamiseks vali menüükäsk Redigeerimine → Tee uuesti.

Mõne varasema muudatuse tühistamiseks klõpsa tööriistaribal nupule Võta tagasi ja hoia hiirenuppu all. Ilmub toimingute nimekiri, kus saad valida, milline neist tagasi võtta. Kui sa ei näe vajalikku toimingut, siis arvesta, et vaja võib olla kõigepealt tühistada mõned hilisemad toimingud, millest sinu soovitud toiming sõltub. Kui näiteks oled häiret redigeerinud ja seejärel selle kustutanud, ei saa sa redigeerimist tühistada, kui sa ei ole tühistanud kustutamiskäsku.

Mõne varasema muudatuse taassooritamine käib samamoodi, ainult et mõistagi tööriistariba nupuga Tee uuesti.

Häire redigeerimise dialoog
Häire redigeerimise dialoog

## Häire redigeerimise dialoog

Häire redigeerimise dialoogis saab häiret näha ja muuta. KAlarmi esimesel kasutamisel avatakse dialoogi lihtne vorm, kus on näha ainult üksikud valikud. Kõigi valikute nägemiseks klõpsa nupule Rohkem valikuid, naasmiseks lihtsa dialoogi juurde nupule Vähem valikuid. KAlarm jätab alati meelde viimase dialoogi vormi ning avab selle uuesti, kui avad taas häire redigeerimise dialoogi.

Paljude häire muutmise dialoogi seadistuste vaikeväärtusi saab määrata seadistustedialoogi redigeerimise kaardil.

Lihtne nähtava häire redigeerimise dialoog

Nähtava häire redigeerimise dialoog kõigi valikutega

### Häiretoiming

Valikud rühmakastis Toiming sõltuvad redigeeritava häire tüübist.

#### Nähtav häire

Nähtav häire kuvab häire käivitumisel akent. Ülal asuvas liitkastis saab valida häireakna sisu loomiseks kasutatava meetodi:

- Tekstiteade võimaldab sisestada tekstikasti häire teksti (see võib olla ka mitmel real ja tarvitada reavahetusi).

- Faili sisu lubab sisestada teksti- või pildifaili nime või URL-i, mille sisu esitatakse häireteatena. Tekstivälja kõrval asuv nupp avab faili valimise dialoogi. Valik Ettelugemine pole selle häiretüübi korral kasutatav.

- Käsu väljundi korral luuakse häireteate tekst käsuga, mis käivitatakse häire käivitamisel. Osa Käsuhäired selgitab täosemalt, kuidas sisestada käivitatav käsk või skript.

Nähtava häire puhul saab kasutada järgmisi valikuid:

- Valik Heli võimaldab valida, kas häireteate näitamise ajal esitatakse ka heli. Valikud on järgmised:

  - Puudub näitab häiret vaikselt.

  - Piiks toob kuuldavale piiksu.

  - Ettelugemine tähendab lisaks häireteate näitamisele ka selle kuuldavat esitamist. See valik on kasutatav ainult siis, kui paigaldatud ja seadistatud on Jovie (moodulis kdeaccessibility) ning sobiv kõnesüntesaator, nt. Festival.

  - Helifail esitab helifaili. Paremal asuva nupuga saab avada helifaili dialoogi, kus saab valida esitatava faili ning määrata selle helitugevuse ja soovi korral kordamise. Hiirt nupu kohal seisma jättes näeb kohtspikris parajasti valitud helifaili.

    Helifaili dialoogis:

    - Sisesta helifaili asukoht või kasuta tekstikasti kõrval olevat nuppu failidialoogi avamiseks. Valitud faili saab kuulata, kui klõpsata tekstiväljast vasakul pool asuvale esitamisnupule. Nupp muudab seejärel oma funktsiooni, võimaldades esitamise peatada, kui oled helifaili piisavalt kuulanud.

    - Kasti Kordus märkimisel korratakse helifaili pidevalt seni, kuni häiret näidatakse (häireteate aknas on nupp, millega saab heli esitamise välja lülitada, kui soovid näha häiret ilma helita).

    - Vali Helitugevus ja kasuta liugurit määramaks, kui vali peab helifail esitamisel olema.

    - Soovi korral saab lasta helil tugevneda. See tähendab, et helifaili hakatakse mängima teatud helitugevusega, mis muutub järk-järgult, kuni saavutab määratud aja jooksul lõpliku helitugevuse. Lõplik helitugevus on see, mille määrasid valikuga Helitugevus. Tugevnemise võimaldamiseks märgi Tugevnemine, sisesta sekundites tugevnemise aeg ning määra liuguriga Algne helitugevus.

    ### Vihje

    Nupuga Proovi saab valitud helitugevust testida.

- Nupuga Font ja värv... saab valida häireteate fondi ning esi- või tagaplaani värvi. Dialoogis Häire fondi ja värvi valimine võib märkida kasti Kasutatakse vaikefonti, millisel juhul häiret näidatakse selle fondiga, mis häire kõlamise ajal on süsteemis vaikefondiks. Konkreetse fondi määramiseks häire tekstile eemalda märge kastist Kasutatakse vaikefonti. (Vaikefondi ja värvid saab paika panna seadistustedialoogis.)

  Valitud värve näidatakse häireteate teksti sisestamisväljal.

- Nupuga Eritoimingud... saab määrata shellikäsud, mis käivitatakse enne häire või pärast näitamist. Dialoogis Spetsiaalsed häiretoimingud:

  - Sisesta väljale Häire-eelne toiming shellikäsk, mis tuleb käivitada enne häire näitamist. Pane tähele, et KAlarm ootab käsu lõplikku täitmist, enne kui näitab häiret.

    Häire-eelne toiming võetakse ette ainult üks kord, enne häire esimest kasutamist, kaasa arvatud juhul, kui meeldetuletus on asendatud tegeliku häirega. Seda ei võeta ette järgmistel juhtudel:

    - Meeldetuletuse esitamisel.

    - Häire esitamisel uuesti pärast selle edasilükkamist, kui pole märgitud Käivitamine.edasilükatud häirete korral.

    - Teate näitamisel ajal, mil sa olid välja loginud, ning kui see taastatakse, kui uuesti sisse logid.

    - Korduva häire käivitumisel, kui eelmine häire (või edasilükatud häire) on veel nähtav - see tähendab juhul, kui häire eelmist korda ei ole veel kustutatud.

    Häire-eelse toiminguga saab määrata, kas häireteadet kuvatakse:

    - Kui märkida Häirest loobumine vea korral, ei käivitata häiret, kui häire-eelne käsk tagastab vea. See takistab häireteate kuvamist ning häirejärgsete toimingute käivitamist.

    - Kui häire-eelse käsu puhul tekib viga, näidatakse tavaliselt veateadet ning häirete nimekirja lisatakse osutus veale. Neid veamärguandeid saab vältida, kui märkida ära Vigadest märku ei anta.

  - Väljale Häirejärgne toiming saab sisestada shellikäsu, mis käivitatakse pärast häire kustutamist (kas klõpsuga nupule Sulge või akna tiitliriba sulgemisnupule). Seda ei võeta ette järgmistel juhtudel:

    - Meeldetuletuse sulgemisel.

    - Häire edasilükkamisel, välja arvatud juhul, kui edasilükatud häire lõpuks suletakse.

    - Häire sulgemisel väljalogimise tõttu.

  Vaata allpool häirekäskude kirjeldust, kus on juttu, kuidas käivitatakse shellikäsud.

#### Käsuhäired

Käsuhäired käivitavad käsu ilma mingit häireteadet kuvamata.

### Märkus

Seda häiretüüpi ei saa kasutada, kui KDE töötab nn. Kioski-režiimis.

Käsu käivitamisel sisaldab keskkonnamuutuja `KALARM_UID` häire sündmuse UID-d. Pane tähele, et kui käsk käivitada häire muutmise dialoogis nupuga Proovi, on `KALARM_UID` tühi, kui tegemist on uue häirega või kui häiret on dialoogis muudetud, sest häire saab UID alles siis, kui see on salvestatud häirekalendrisse.

Käsuhäirete puhul saab kasutada järgmisi valikuid:

- Kastiga Skripti sisestamine saab määrata, kas sisestada shellikäsk või skripti.

  Kui see on märkimata, saab määrata käivitatava käsureakorralduse. Käsk edastatakse vahetult vaikeshellile (selle määrab keskkonnamuutuja `SHELL`) ning see võib sisaldada mis tahes võtmeid, argumente, filtreeritavaid käske jne. , mida shell üheainsa käsureakorralduse puhul vähegi võimaldab.

  Kui see on märgitud, saab sisestada käivitatava skripti teksti. Pane tähele, et esimesel real oleks midagi sellist nagu `#!/bin/bash`, et kutsutaks välja sobiv käsuinterpretaator.

- Käsu väljund võimaldab määrata, mida võtta ette käsu käivitamisel tekkiva terminali väljundiga.

  - Käivitatakse terminali aknas: märkimisel käivitatakse käsk terminali aknas. Millist terminali kasutatakse, saab määrata seadistustedialoogis.

  - Logitakse faili: käsu väljund salvestatakse faili. Väljund, mille ette lisatakse päis, mis näitab aega, mil käsk oli ajastatud käivituma, lisatakse faili senisele sisule. Sisesta faili nimi tekstikasti või kasuta selle kõrval asuvat nuppu failidialoogi avamiseks, kust vajalik fail valida.

  - Visatakse minema: käsu väljund unustatakse.

#### Kirjahäired

Kirjahäired saadetakse e-kirjaga ilma mingit häireteadet kuvamata.

Määra kolmel väljal saajate aadressid, kirja teema ehk subjekt ning selle sisu. Adressaatide välja kõrval asuva nupuga saab avada KDE aadressiraamatu ning valida sealt vajalikud aadressid. Kirjale saab ka faile lisada, kasutades selleks nuppu Lisa.... Arvesta, et kaasatud failid peavad olemas olema ka sel hetkel, kui häire käivitub. Häire määramise ajal neist koopiaid ei salvestata. Kaasatud faili eemaldamiseks vali see hüpikmenüüst ning klõpsa nupule Eemalda.

Võimalik on määrata järgmisi valikuid:

- Liitkastis Kellelt saab valida, millist KMaili identiteeti kasutada oma e-posti aadressina kirja saatmisel. See on kasutatav ainult siis, kui sinu e-posti aadressi välja Kellelt jaoks on seadistustedialoogis määratud valik Kasutatakse KMaili identiteete. Kui aga oled seadistustedialoogis määranud konkreetse e-posti aadress, ei ole siin midagi valida.

- Kasti Kiri saadetakse ka iseendale märkimisel saadetakse häire käivitamisel pimekoopia (BCC) saadetavast kirjast ka sulle endale. Aadressi, millele kiri saadetakse, saab määrata seadistustedialoogis, vaikimisi kasutatakse KDE Süsteemi seadistustes määratud aadressi.

#### Helihäired

Helihäired esitavad helifaili ilma mingit häireteadet kuvamata.

Võimalik on määrata järgmisi valikuid:

- Siin saab sisestada helifaili asukoha või kasutada tekstikasti kõrval olevat nuppu failidialoogi avamiseks.

- Kui märkida Kordamine, korratakse helifaili, kuni klõpsatakse nupule Peata esitus. Faili esitamise peatamiseks vali menüükäsk Toimingud → Peata esitus või tee hiire parema nupuga klõps süsteemisalve ikoonil ja vali kontekstimenüüst Peata esitus. Soovi korral võid sellele toimingule määata globaalse kiirklahvi.

- Vali Helitugevus ja kasuta liugurit määramaks, kui vali peab helifail esitamisel olema.

- Soovi korral saab lasta helil tugevneda. See tähendab, et helifaili hakatakse mängima teatud helitugevusega, mis muutub järk-järgult, kuni saavutab määratud aja jooksul lõpliku helitugevuse. Lõplik helitugevus on see, mille määrasid valikuga Helitugevus. Tugevnemise võimaldamiseks märgi Tugevnemine, sisesta sekundites tugevnemise aeg ning määra liuguriga Algne helitugevus.

### Edasilükkamine

Kui häire on korduv ja viimasel näitamisel edasi lükatud, siis näitab sektsioon Edasilükatud häire aega, millele häire on edasi lükatud. Klõps nupul Muuda... avab dialoogi, kus saab edasilükkamise aega muuta või selle üldse tühistada.

### Aeg

Sektsioonis Aeg saab

- valikuga Kuupäeval/kellaajal määrata kuupäeva ja kellaaja, mil häire käivitatakse. Kui märkida Suvaline aeg, saab määrata ka ainult kuupäeva: sel juhul näidatakse häiret tol kuupäeval esimesel võimalusel või pärast määratud algusaega (selle määramist kirjeldab osa KAlarmi seadistamine).

  Mittekorduva häire korral peab sisestatav kuupäev/kellaaeg olema tulevikus või kui sisestada ainult kuupäev, siis mitte varasem kui käesolev päev. Korduva häire korral sellist piirangut pole, sest sellisel juhul rakendatakse kuupäeva/kellaaega automaatselt esimesel sobival käesolevale hetkele järgneval ajal.

- Praegusest ajast alates võimaldab määrata, millal pärast praegust hetke (tundides ja minutites) tuleks häire käivitada.

Soovi korral võib valida häire käivitamiseks ajavööndi. Seda kasutatakse kõigi antud häirega seotud kuupäevade ja kellaaegade puhul, kaasa arvatud kordumine ja erandid. Tavaliselt ei ole mõttekas ajavööndit muutma hakata, kui selleks ei ole just head põhjust.

Ajavööndi valikuid näidatakse ainult siis, kui oled valinud ajavööndi, mis erineb vaikimisi ajavööndist, mis on määratud seadistustedialoogis, või klõpsad nupule Ajavöönd...

- Vali liitkastis vajalik ajavöönd. Uue häire loomisel seisab seal esialgu seadistustedialoogis valitud ajavöönd, milleks on sinu arvuti ajavöönd, kui sa seda just muutnud pole.

- Märgi kast Ajavööndit ei arvestata, kui soovid ajavööndi asemel kasutada kohaliku arvuti aega (seda, millel KAlarm parajasti töötab).

  ### Hoiatus

  Seda ei ole soovitatav valida, kui häire kordumine on määratud tundide ja minutitega: sellisel juhul võib häire suve/talveaja muutumisest tingituna käivituda ebasobival ajal.

### Meeldetuletus

Kasti Meeldetuletus märkimisel saab lasta näidata meeldetuletust enne või pärast häiret ja selle kordusi (kui neid on). Seda, kui kaua enne või pärast häiret meeldetuletust näidatakse, saab määrata kohe kasti kõrval. Pane tähele, et kui häire on korduv, siis meeldetuletuse perioodi tavaliselt piiratakse, nii et see oleks väiksem kui kordumise või alamkordumise intervall.

### Märkus

Meeldetuletusi ei näidata korduste alamkorduste puhul. Meeldetuletusi näidatakse ainult häire iga põhikorduse puhul.

Korduva häire korral märgi ära kast Meeldetuletus ainult häire esimesel käivitamisel, kui soovid, et meeldetuletust näidataks ainult häire esmakordsel kasutamisel. Kui kast on märgitud ja tegemist on eelseisva meeldetuletusega, ei kehti meeldetuletuse perioodile tavapärane piirang, mille kohaselt selle periood peaks olema väiksem kui kordumise või alamkordumise intervall.

### Katkestamine

Katkestamisvalikud lubavad määrata, mida võetakse häirega ette pärast selle käivitamise aja möödumist:

- Tähtaja möödumisel häire katkestatakse võimaldab määrata, mis juhtub siis, kui häiret ei saa ettenähtud ajal käivitada.

  Kasti märkimisel katkestatakse häire, kui seda ei õnnestu käivitada määratud aja jooksul pärast käivitamisaega. Tähtaja saab määrata valikutega, mis ilmuvad siis, kui kasti märgistad. Kui näiteks määrad tähtajaks 1 tunni, käivitatakse häire pärast käivitamisaja saabumist esimesel võimalusel järgneva tunni jooksul, aga kui seda selle tunni jooksul ei õnnestu käivitada, häire tühistatakse.

  ### Märkus

  Ainult kuupäevaga määratud häirete korral, st. häirete puhul, mille korral on valitud Suvaline aeg, arvutatakse tähtaega vaikimisi kehtivast päevaalgusest.

  Kui jätta kast märkimata, käivitatakse häire pärast käivitamisaja möödumist esimesel võimalusel alati sõltumata sellest, kui palju aega on möödunud.

  ### Märkus

  Häire on võimalik käivitada ainult siis, kui oled end sisse loginud ja kui nii X kui ka KAlarm töötavad.

- Valiku Akna automaatne sulgemine pärast seda aega märkimisel suletakse häireaken automaatselt pärast määratud tähtaja möödumist.

### Kordamine

Kaardil Kordamine saab määrata, kas häiret korratakse.

### Märkus

Häire kordumise põhimalli näidatakse kaardil Kordamine. Seal on esmalt näha kordamise intervall, seejärel aga kordamise intervall, mis on määratud nupuga Alamkordus.

Sektsioonis Kordamise reegel saab määrata kordamiste tüübi või ajalise ulatuse:

- Häire ühekordseks käivitamiseks vali Ei korrata.

- Häire käivitamiseks igakordsel sisselogimisel kuni määratud lõpuni vali Sisselogimisel (arvesta, et sisselogimisel korratav häire käivitub ka juhul, kui KAlarmi uuesti käivitad).

- Kordamiseks regulaarse ajavahemiku järel vali meelepärane tüüp ning märgi kastis Kordumise intervall ära, milline hulk vastavaid perioode peab korduste vahele jääma. Näiteks selleks, et häire korduks iga kahe nädala järel, vali päeva tagant ja sisesta kasti 14 või vali nädala tagant ja kirjuta kasti 2. Vastavalt valitud perioodile saab kasutada ka lisavalikuid:

  - nädalase vahe korral saab valida, millisel nädalapäeval peaks häire käivituma.

  - kuise vahe korral saab valida kas konkreetse kuupäeva või määratud nädalapäeva (nt. teine teisipäev).

  - aastase vahe korral saab valida kas konkreetse kuupäeva või määratud kuu päeva (nt. mai viimane laupäev). Vali ühtlasi kõik kuud, millal soovid häire käivitada.

    Kui oled seadnud aastase kordumise 29. veebruarile, saab määrata, kuidas käsitletakse selliseid häireid juhul, kui tegemist ei ole liigaastaga. Selleks on mõeldud valik 29. veebruari häire mitteliigaastal:

    - Puudub: häire käivitatakse liigaastal 29. veebruaril, muudel aastatel seda ei käivitatagi.

    - 28. veebruar: häire käivitatakse liigaastal 29. ning muudel aastatel 28. veebruaril.

    - 1. märts: häire käivitatakse liigaastal 29. veebruaril ning muudel aastatel 1. märtsil.

  ### Vihje

  Häire käivitamiseks ainult teatud nädalapäevadel vali nädalane vahe ja märgi ära kõik vajalikud nädalapäevad.

Sektsioonis Kordamise lõpetamine saab määrata kordamiste ajalise ulatuse:

- ei lõpegi tähendab kordamist igavesti.

- lõpp saabub pärast lubab määrata korduste koguarvu.

- lõpp saabub lubab määrata kuupäeva/aja,millal häiret viimane kord korratakse. Pane tähele, et siin kasutatakse sama ajavööndit nagu häire algusaja puhul.

  ### Märkus

  Algus- ja lõpuaeg määrab viimase põhikorduse aja, aga ei piira alamkordusi. Kui viimased on määratud, käivitatakse nad täiesti loomulikult ka pärast viimast põhikordust sõltumata lõpuajast.

Rühmakastis Erandid saab kordumisest välistada teatavad kuupäevad või kellaajad. Pane tähele, et lihtsas häire redigeerimise dialoogis neid valikuid näha ei ole - kui soovid neid näha, klõpsa nupule Rohkem valikuid.

- Erandite (st. väljajäetud kuupäevade/aegade) nimekirja näidatakse vasakul. Uue erandi lisamiseks määra kuupäev paremal ja klõpsa nupule Lisa. Erandi muutmiseks vali see nimekirjas, määra paremal uus kuupäev ja klõpsa nupule Muuda. Erandi kustutamiseks vali see nimekirjas ja klõpsa nupule Kustuta.

- Häire käivitamist võib piirata, kui märkida ära kast Välja arvatud puhkepäevad. See ei muuda midagi häire ajastamises, vaid ainult jätab selle käivitamata, kui käivitamise aeg peaks sattuma puhkepäevale. Oma riigis või piirkonnas kehtivad puhkepäevad saab kindlaks määrata seadistustedialoogis.

- Samuti saab häirete käivitamist piirata, kui märkida ära kast Ainult tööajal. See ei muuda midagi häire ajastamises, vaid ainult jätab selle käivitamata, kui käivitamise aeg peaks sattuma väljapoole tööaega. Tööpäevad ja -tunnid saab kindlaks määrata seadistustedialoogis.

#### Alamkordus

Nupu Alamkordus abil saab tekitada kordamisi kordamiste sees. Sellisel juhul ei käivitata häireid ajal, mida määrab kaart Kordamine, mitte ühekordselt, vaid korduvalt vastavalt intervallile, mis on määratud nupuga Alamkordus. Kui näiteks soovid luua häiret, mis kordub igal neljapäeval lõunast kella kuueni õhtul, võid kaardil Kordamine määrata häire kordamise iga nädala neljapäeval kell 12:00 ning lihtsa korduse dialoogis määrata intervalli 1 tund ja kordamise arvuks 7 või kestvuseks 6 tundi.

Alamkorduse dialoogis, mille saab avada klõpsuga nupule Alamkordus, tuleb kordamise sisselülitamiseks märkida kast Kordumise intervall. Kui Kordumise intervall on märgitud, saab kordamise seadistada järgmiselt:

- Määra kordamistevaheline intervall kasti Kordumise intervall kõrval olevate elementidega. Vali vajalik ajaühik (nt. päevad) ja seejärel ühiku arv.

- Määra kas kordamiste arv või kestus:

  - Korduste arv võimaldab määrata, mitu korda häiret pärast põhikordust käivitatakse. Kui näiteks soovid, et häiret käivitataks pärast iga põhikordust veel 3 korral, sisestagi siia 3.

  - Kestus võimaldab määrata aja, mille jooksul häiret korratakse. See ei pea täpselt ühilduma kordamise intervalliga: kui klõpsad OK, ümardatakse seda vajaduse korral intervallile vastavaks.

### Märkus

Ühe ja sama häire alamkorduste kattumise vältimiseks on alamkorduste kestus piiratud: see peab olema väiksem kui põhikorduste pikim intervall. Iga kord, kui põhikorduses määratud häire aktiveerub, katkestatakse automaatselt kõik häire eelmisest kordusest kehtima jäänud aktiivsed alamkordused.

### Muud valikud

Kast Kinnituse küsimine lubab määrata, kas häireteate akna sulgemisel küsitakse sinu käest kinnitust. See võib olla kasulik näiteks häirete juhuslike sulgemiste vastu.

Kasti Näitamine KOrganizeris märkimisel lisatakse häire KOrganizeri aktiivsesse kalendrisse, kus seda näidatakse ilma häireta sündmusena. See võimaldab pidada häiretel silma peal KOrganizeri abil ja kasutada samas kõiki KAlarmi funktsioone.

### Märkus

Kui hiljem muudad sellist häiret KAlarmis või selle seal kustutad, muudetakse või kustutatakse vastav sündmus ka KOrganizeris. Kui aga muudad sündmust KOrganizeris, ei mõjuta see häiret KAlarmis.

Klõpsa nupule Laadi mall ja vali eelnevalt määratud võimalustega mall, mida kirjeldatakse osas Häirete loomine ja muutmine.

Häire testimiseks klõpsa nupule Proovi. See käivitab häire täpselt nagu tavalisel käivitamisel. Helihäire korral vajuta helifaili esitamise peatamiseks teistki korda nupule Proovi.

Kui kõik üksikasjad on soovikohaselt paika pandud, klõpsa nupule OK, mis lisab häire nimekirja. Pane tähele, et kui muudad olemasolevat häiret, on nupp OK mitteaktiivne, kuni oled teinud kas või ühe muudatuse.

Häireteate aken
Häireteate aken

## Häireteate aken

Kui häire määratud aeg kätte jõuab, näidatakse seda igal KDE töölaual ning seda ei saa varjata tavalise aknaga, mis tagab, et sa kindlasti seda märkad. Teateaken näitab aega, millal häire pidi käivituma, nii et sa võid seda näha ka juhul, kui oled arvuti juurde naasnud pärast mõningast eemalolekut. Kui häire käivitamine on ajastatud sinu arvuti omast erineva ajavööndi peale, näidatakse ka ajavööndit. (Meeldetuletuste korral on küll näidatav kuupäev/aeg häire toimumise või kordumise, mitte meeldetuletuse enda aeg, ning ka akna tiitliribal seisab “Meeldetuletus”.)

Häireteate aknad jäävad nähtavale seni, kuni sa oled neile reageerinud, kui just pole märgitud valik Akna automaatne sulgemine pärast seda aega häire redigeerimise dialoogis. Korduva häire korral ilmub juhul, kui eelmise häirega käivitunud aken on jäänud sulgemata, seesama aken uuesti. Nii välditakse arvukate ühesuguste teadete ilmumist ekraanile, kui sa mingil põhjusel ei soovi või ei saa teate nägemist kinnitada selle ilmumisel.

Häireteate aken pakub vastavalt häire seadistustele järgmisi võimalusi:

- Häire nägemist saab kinnitada klõpsuga nupule Sulge. See sulgeb akna (pärast kinnituse küsimist, kui märgitud on võimalus Häire kustutamisel küsitakse kinnitust).

- Häiret saab muuta klõpsuga nupule Muuda... See avab häire redigeerimise dialoogi.

- Häire edasilükkamise võimalusi saab valida klõpsuga nupule Lükka edasi. Seejärel vali Lükka edasi kuupäevale/ajale ja sisesta kuupäev ning aeg, millal teadet uuesti tuleks näidata, või Lükka edasi ajavahemiku võrra ja sisesta, mitme tunni ja minuti võrra tuleks teate näitamist edasi lükata. Seejärel klõpsa häireteate edasilükkamiseks ja akna sulgemiseks nupule OK.

  ### Märkus

  Aeg, millele häire edasi lükatakse, peab olema varasem kui häire järgmine kordumine või meeldetuletus. Seepärast ei saa nuppu Lükka edasi häireteate aknas ja nuppu OK edasilükkamise dialoogis kasutada, kui häire järgmise korduseni või meeldetuletuseni on jäänud vähem kui minut.

  Pane tähele, et kui meeldetuletus on määratud pärast häiret, on võimalik häiret edasi lükata hilisemale ajale kui meeldetuletus. Sel juhul meeldetuletust lihtsalt ei arvestata.

  ### Märkus

  Nupp Lükka edasi ei ilmu nende häirete korral, mida näidatakse sisselogimisel võimaluse Korratakse sisselogimisel valimise tõttu.

- Nupp, millel on kujutatud “mängimise lõpetamise” sümbol, lubab lõpetada häirele määratud helifaili esitamise.

- Kui häireteade on loodud kirja KMailist lohistades, saab kirja KMailis ka otsekohe näha klõpsuga KMaili ikooniga nupule. See valib kirja KMailis ja tõstab selle esile.

  ### Hoiatus

  KMaili indeksi regenereerimisel läheb link kirjale KMailis kaotsi.

- Nupp, millel on kujutatud KAlarmi ikoon, pakub mugava võimaluse KAlarm aktiveerida.

Seadistustedialoogis saab valida, millist kahest võimalikust häireteate akna kuvamise viisist kasutada:

- Tavalise akna korral võtab see ilmudes fookuse ka klaviatuuri jaoks, nii et kui töötad parajasti mõnes muus aknas, siis seal enam klahvile vajutamine ei toimi.

- Niinimetatud mittemodaalse akna korral häireteade küll ilmub, kuid klaviatuuri fookus ei muutu ning mõnes muus aknas töötamise korral võid seal oma tegevust jätkata. Selles režiimis ei ole aga aknal ka tiitliriba, mistõttu seda ei saa liigutada.

### Märkus

Kui häiret näidatakse täisekraanirežiimis rakenduse peal, on see sõltumata seadistustedialoogis määratust alati mittemodaalne. Selle põhjuseks on aknasüsteemi enda piirangud.

### Häireteate akna asukoht

Seadistustedialoogis saab valida, millist kahest võimalikust häireteate akna asukoha valimise viisist kasutada:

- Aknaid kuvatakse hiirekursori asukohast võimalikult kaugel. See vähendab sinu töövoo rikkumise võimalust, aga ka häire juhusliku kinnitamise võimalust.

- Aknaid kuvatakse ekraani keskel. Häire juhusliku kinnitamise võimaluse vähendamiseks on akna nupud esialgu mittekasutatavad ning muutuvad reageerimisvõimeliseks alles pärast määratud viivitust.

Kui lased kuvada mitut häireteate akent või veateadet, võid lasta aknad jaotada ekraanil, et nad oleks kõik nähtavad, või siis rühmitada nad kõik ekraani vasakusse serva. Selleks saab kasutada menüükäsku Vaade → Aseta aknad laiali. Soovi korral võib sellele käsule määrata ka kiirklahvi.

Süsteemisalve ikoon
Süsteemisalve ikoon

## Süsteemisalve ikoon

KAlarm on võimalik panna tööle ikoonina süsteemses salves. See ikoon võimaldab üheainsa klõpsuga aktiveerida KAlarmi ning lubab häire jälgimist nii juhtida kui vaadata selle olekut. Tavaline KAlarmi ikoon näitab, et häireid jälgitakse, hallikas ikoon aga osutab, et alarme ei jälgita. Kui mõned häired on keelatud, seisab ikooni peal väike rist.

KAlarmi süsteemisalve ikoon peidetakse vaikimisi automaatselt, kui järgmise 24 tunni jooksul pole ühtegi häiret. Automaatse peitmise ajapiirangut saab muuta, samuti saab lasta süsteemisalve ikooni alati näidata. Kasuta selleks seadistustedialoogi. Ikooni nägemiseks, kui see on automaatselt peidetud, klõpsa süsteemisalves noolele, mis näitab peidetud ikoone.

Kui jätad hiirekursori mõneks hetkeks süsteemisalve ikooni kohale, näidatakse kohtspikrina järgmise 24 tunni jooksul käivitatavaid häireteateid või vähemalt neist esimesi. Selle võimaluse saab ka välja lülitada või näidatavate häirete arvu ja vormi muuta seadistustedialoogis.

Klõps hiire vasaku nupuga süsteemisalve ikoonil lülitab KAlarmi peaakna näitamist ja peitmist.

Klõps hiire parema nupuga süsteemisalve ikoonil avab selle kontekstimenüü:

Luba häired

  Häirete jälgimise lubamine või keelamine

  Täpsemat infot leiab osast Häirete lubamine ja keelamine.

Uus häire

  Kui oled avanud ilmuvast loendist häiretüübi, avatakse häire redigeerimise dialoog, kus saab luua uue häire.

Peata esitus

  Peatab mängitava helifaili esitamise.

Aseta aknad laiali

  Asetab häire- ja veateateaknad ekraanil laiali või rühmitab nad uuesti.

KAlarmi seadistamine...

  Avab KAlarmi seadistustedialoogi.

  Seadistustedialoogi kirjeldatakse osas KAlarmi seadistamine. Seal on juttu ka KAlarmi süsteemisalve ikooni puudutavatest valikutest.

Taasta / Minimeeri

  Taastab või minimeerib KAlarmi peaakna.

Välju

  Sulgeb KAlarmi süsteemisalve ikooni ja peaakna.

  Lõpetab KAlarmi töö, kui ei kuvata ühtegi häireteate akent.

### KAlarmi näitamine süsteemisalves

KAlarmi nägemiseks süsteemisalves peab töötama KDE töölaud või mõni muu sobiv aknahaldur.

Vali Vaade → Näitamine süsteemisalves, et näidata KAlarmi süsteemisalves vastavalt määrangutele, mis on valitud seadistustedialoogi kaardil Vaade.

KAlarmi eemaldamiseks süsteemisalvest vali uuesti menüükäsk Vaade → Näita ikooni süsteemisalves.

Seda, kas KAlarmi näidatakse rakenduse käivitamisel süsteemisalves või mitte, saab määrata seadistustedialoogi kaardil Vaade.

Häirete uuendamine
Häirete uuendamine

## Häirete uuendamine

Väga ebatõenäolisel juhtumil, kui mõni häire ei käivitu ajal, mil ta pidanuks käivituma, saab häireloendit uuendada ja kõik vahelejäänud häired käivituma panna menüükäsuga Toimingud → Uuenda häireid. See sunnib KAlarmi uuesti laadima kõik häirekalendrid.

Konkreetse kalendri saab uuesti laadida ja kõiki selle häireloendis sisalduvaid häireid värskendada, kui teha kalendrite loendis kalendril klõps hiire parema nupuga ning valida kontekstimenüüst Laadi uuesti. Täpsemalt kõneleb sellest osa Häirekalendrid.

Häirete lubamine ja keelamine
Häirete lubamine ja keelamine

## Häirete lubamine ja keelamine

Häireid saab lubada ja keelata nii korraga kui ükshaaval:

- “Häirete jälgimine” käib kõigi häirete kohta. Kui see on keelatud, ei käivitata häireid üldse. Kui häirete jälgimine on lubatud (vaikimisi ongi), käivitatakse ettenähtud ajal kõik häired, mida ei ole konkreetselt keelatud.

  Kui häirete jälgimine uuesti lubada, käivitatakse häired, mis oleks pidanud käivitama ajal, mil häirete jälgimine oli keelatud (kui seda ei takista just mõni tühistamise valik). Teisisõnu tähendab häirete jälgimise keelamine sama, mida KAlarmi peatamine – häired lükatakse edasi, kuni see taas sisse lülitatakse.

- Sõltumata häirete jälgimise olekust saab häireid ka ükshaaval lubada või keelata. See tähendab, et konkreetsete häirete lubamise või keelamise olek ei muutu, kui häirete jälgimine keelata ning hiljem uuesti lubada. Kui häirete jälgimise võib lõpetada ka näiteks see, et KAlarm ei tööta, siis konkreetseid häireid saab keelata ainult menüükäskudega.

  Kui häire on eraldi uuesti lubatud, ei käivitata seda nüüd, kui seda oleks pidanud käivitama ajal, mil see oli keelatud. Teisisõnu, konkreetse häire keelamine tühistab kõik selle esitamised seni, kuni see on taas sisse lülitatud.

  Iga häire olekut näitab selle värv häirete nimekirjas (värvi saab muuta seadistustedialoogi kaardil Vaade).

Häire käivitamiseks peab see olema lubatud, samuti peab olema lubatud häirete jälgimine.

### Häire jälgimise lubamine

Häire jälgimiseks peab KAlarm töötama. Kui KAlarm töötab, käivitub see automaatselt ka igal järgmisel sisselogimisel, kui see ei ole spetsiaalselt keelatud seadistustedialoogi kaardil Üldine.

Kui häire jälgimine on parajasti keelatud, siis saab häired lubada järgmiselt:

- vali menüükäsk Toimingud → Luba häired.

- klõpsa hiire parema nupuga süsteemisalve ikoonil ja vali kontekstimenüüst Luba häired.

### Häire jälgimise keelamine

Häire jälgimist saab ajutiselt keelata ja nii takistada KAlarmil näitamast häireid seni, kuni need on taas lubatud või kuni – eeldusel, et KAlarm on seadistatud käivituma sisselogimisel – sa uuesti sisse logid.

- Vali uuesti menüükäsk Toimingud → Luba häired.

- Klõpsa hiire parema nupuga süsteemisalve ikoonil ja vali kontekstimenüüst uuesti Luba häired.

- Käivita KAlarm käsureavõtmega `--disable`.

- Peata KAlarm, nagu seda kirjeldab osa KAlarmi töö lõpetamine.

Häired võib püsivalt keelata, kui mitte lubada KAlarmil käivituda sisselogimisel (seda saab määrata seadistustedialoogi kaardil Üldine).

### Konkreetsete häirete lubamine ja keelamine

Konkreetsete häirete lubamiseks, mis on parajasti keelatud, talita järgmiselt:

- vali häire/häired klõpsuga selle/nende nimel nimekirjas. Seejärel vali menüükäsk Toimingud → Luba.

- klõpsa hiire parema nupuga häire nimel loendis ja vali ilmuvast menüüst Luba.

Konkreetsete häirete keelamiseks, mis on parajasti lubatud, talita järgmiselt:

- vali häire/häired klõpsuga selle/nende nimel nimekirjas. Seejärel vali menüükäsk Toimingud → Keela.

- klõpsa hiire parema nupuga häire nimel loendis ja vali ilmuvast menüüst Keela.

Ärkamine uneseisundist
Ärkamine uneseisundist

## Ärkamine uneseisundist

Valitud häiret on võimalik panna arvutit äratama uneseisundist, kui häire käivitub, niisiis saab häiretoiming toimuda isegi siis, kui süsteem on seisatud. Seda võimalust saab seadistada dialoogiga, mille avab menüükäsk Toimingud → Uneseisundist ärkamine. Dialoogis saab ärkamist uneseisundist määrata, likvideerida või lihtsalt näha.

Uneseisundist ärkamise kasutamine nõuab administraatori õigusi. Uneseisundist ärkamise häiret luues või eemaldades küsitakse sinu käest administraatori parooli.

### Märkus

Mõned arvutid, eriti vanemad, ei toeta uneseisundist ärkamise funktsiooni ning mõned toetavad ärkamisaja määramist ainult kuni 24 tunni peale. Samuti võib leiduda piiranguid, millisest uneseisundi liigist on võimalik ärgata ja millisest mitte. Mõttekas oleks enne selle võimaluse jäädavat kasutuselevõtmist kontrollida testhäiretega oma süsteemi võimalusi.

### Hoiatus

Arvuti saab ära korraga ära kasutada ainult üht uneseisundist ärkamist. Kui kasutad seda funktsiooni KAlarmis, tuleb kontrollida, et see ei läheks vastuollu mõne teise rakendusega, mis samuti kasutab uneseisundist ärkamise funktsiooni. Kui mõni rakendus ajastab või eemaldab uneseisundist ärkamise, tühistab see alati kõik eelnevad uneseisundist ärkamise määratlused, olgu need kehtestatud KAlarmi või mõne muu rakendusega.

Uneseisundist ärkamise dialoogi kasutatakse koostääs KAlarmi peaakna häirete nimekirjaga.

- Kasuta esiletõstetud häiret: sellega määratakse häirete nimekirjas parajasti esile tõstetud häire uneseisundist ärkamise häireks. Nagu eespool mainitud, kõik muud uneseisundist ärkamised sellega tühistatakse. Nuppu saab kasutada ainult siis, kui esile on tõstetud täpselt üks häire.

- Loobu uneseisundist ärkamisest: see katkestab kõik olemasolevad uneseisundist ärkamised (nagu eespool mainitud, sõltumata sellest, kas selle on määranud KAlarm või mõni muu rakendus). Pane tähele, et sellega loobutakse ainult häirega seotud ärkamisfunktsioonist, häire ise jääb alles ja toimib nagu ikka.

- Näita aktiivset häiret: see tõstab häirete nimekirjas esile aktiivse uneseisundist ärkamise häire, et seda oleks lihtsam leida. Nuppu ei saa kasutada, kui ühtegi uneseisundist ärkamise häiret pole määratud.

- Minutit arv enne häiret uneseisundist ärkamiseks: see võimaldab soovi korral tagada, et süsteemil on aega end täielikult taastada, enne kui häire käivitub, et see saaks käivituda ettenähtud ajal.

KAlarmi töö lõpetamine
KAlarmi töö lõpetamine

## KAlarmi töö lõpetamine

KAlarmi töö lõpetamiseks vali menüükäsk Fail → Välju või süsteemisalve ikooni kontekstimenüüst käsk Välju. Kui süsteemisalves ikooni pole, võib ka sulgeda kõik KAlarmi aknad.

Peatükk 3. KAlarmi seadistamine
KAlarmi seadistamine

# Peatükk 3. KAlarmi seadistamine

KAlarmi tegevuse seadistamiseks, nii et see rahuldaks nii süsteemi kui sind ennast, vali menüükäsk Seadistused → KAlarmi seadistamine... See avab, nagu nimigi ütleb, seadistustedialoogi.

## Üldine

Kaardil Üldine saab määrata KAlarmi üldist käitumist:

- Käivitamine sisselogimisel: KAlarm käivitatakse kohe KDE seansi sisselogimise ajal, mis tagab, et KAlarm töötab sisuliselt kogu aeg, kui sa just käsitsi selle tööd ei lõpeta.

  ### Hoiatus

  See valik peaks olema alati märgitud, kui sa just ei kavatse KAlarmi kasutamisest loobuda.

  ### Märkus

  See valik lülitatakse alati automaatselt sisse, kui käivitad KAlarmi. See tähendab, et kui oled selle valiku välja lülitanud ning soovid ka edaspidi vältida KAlarmi töölepanekut sisselogimise ajal, tuleb see valik välja lülitada iga kord, kui käivitad KAlarmi.

- Hoiatus enne väljumist: kui häired KAlarmi mittetöötamise ajal välja lülitada, siis selle võimaluse valimisel küsitakse sinu käest alati kinnitust, kui proovid lõpetada KAlarmi töö süsteemisalve ikooni kontekstimenüü käsuga Välju. See väldib häirete juhuslikku väljalülitamist. Turvalisuse kaalutlustel lülitatakse see võimalus alati vaikimisi sisse, kui vahetad töörežiimi.

- Häire kustutamisel küsitakse kinnitust: määrab, kas iga kord, kui sulged häireteate, küsitakse sinu käest selle kinnitust.

- Vaikimisi edasilükkamise intervall: siin saab määrata vaikimisi intervalli tundides ja minutites, mida näidatakse siis, kui avad edasilükkamise dialoogi. Pane tähele, et kui häire on juba varem edasi lükatud, siis näidatakse edasilükkamise dialoogis algselt aega, mis võrdub viimase edasilükkamise ajaga.

- Käsuhäirete terminal: siin saab valida, millist terminali kasutatakse käsuhäirete jaoks, mis käivitatakse terminaliaknas. Mõned levinumad terminalirakendused on juba eelnevalt seadistatud, nt. xterm või Konsole, ehkki siin näidatakse ainult neid, mis on sinu süsteemi paigaldatud. Iga rakenduse korral kasutatavaid tegelikke käske näeb vastavate kirjete kontekstiabis.

  Kui soovid kasutada mõnda muud rakendust või mõnda nimekirjas olevat teistsuguste võtmetega, vali Muu ning sisesta käsk, millega terminaliaken välja kutsutakse. Vaikimisi lisatakse häire käsustring sellele, mida sa siia sisestad. Sa võid küll ka ise määrata, kuhu häire käsustring lisatakse, kasutades järgmisi koode:

  %c

    Häire käsustringi kohatäitja.

  %w

    Häire käsustringi kohatäitja, millele lisatakse `sleep`.

  %C

    Luuakse ajutine käsufail, mis sisaldab häire käsustringi, ning see asendab faili käivitamise käsku.

  %W

    Luuakse ajutine käsufail, mis sisaldab häire käsustringi ja mille lisatakse `sleep`, ning see asendab faili käivitamise käsku.

  Käsuhäire käivitamisel seatakse käsustring jutumärkidesse, enne kui lisatakse terminaliakna käsku.

Aeg ja kuupäev
Aeg ja kuupäev

## Aeg ja kuupäev

Sektsioonis Aeg ja kuupäev saab määrata kellaaja ja kuupäevaga seotud asju:

- Ajavöönd: siin saab valida ajavööndi. KAlarm kasutab seda kõigi häirete korral, kuid seda saab ka konkreetsete häirete puhul tühistada.

- Pühade piirkond: siin saab valida riigi või piirkonna, mille pühasid kasutatakse. See mõjutab korduvaid häireid, mille korral on valitud pühade väljajätmine.

- Ainult kuupäevaga määratud häirete alguskellaaeg:: määrab alguskellaaja ainult kuupäevaga määratud häiretele, st. häiretele, mille puhul on valitud võimalus Suvaline aeg. Määratud kuupäeval käivituvad sellised häired alates alguskellaajast 24 tunni jooksul esimesel võimalusel.

- Liitkast Töötunnid annab võimaluse kindlaks määrata töötunnid, mida läheb vaja, kui häire redigeerimise dialoogis on kordumise puhul märgitud kast Ainult tööajal.

  - Märgi ära kõik tööpäevad.

  - Päeva algus: siin saab määrata, millal algab iga päev töö.

  - Päeva lõpp: siin saab määrata, millal lõpeb iga päev töö.

- KOrganizeri sündmuse kestus: Sisesta sündmuse kestus tundides ja minutites KOrganizerisse kopeeritavate häirete jaoks. Vaikimisi on kestus 0.

Ressurss
Ressurss

## Ressurss

Sektsioonis Ressurss saab määrata häirete salvestamise ja arhiveerimise valikuid:

- Uued häired ja mallid: siin saab määrata, millisesse kalendrisse salvestada uued ja häiremallid, kui kasutad mitut häirekalendrit:

  - Salvestatakse vaikekalendris: uued häired ja häiremallid lisatakse automaatselt vaikimisi häirekalendrisse ilma kinnitust küsimata.

  - Küsitakse, millisesse kalendrisse salvestada: kui lood uue häire või häiremalli ja kirjutusõigusega häirekalendreid on rohkem kui üks, päritakse millisesse kalendrisse salvestada. Pane tähele, et kui häire salvestatakse aegumise tõttu, salvestatakse see alati aegunud häirete vaikekalendrisse ilma kinnitust küsimata.

- Aegunud häired: siinsed valikud puudutavad aegunud häirete salvestamist aegunud häirete vaikekalendrisse.

  - Häired jäetakse aegudes alles: selle valimisel aegunud häired salvestatakse, mittevalimisel häired pärast nende tähtaja läbisaamist kustutatakse. Pane tähele, et kustutatud häired salvestatakse ainult siis, kui neid on eelnevalt käivitatud. Kui kustutad häire enne selle käivitamist, kustutatakse see täielikult.

  - Aegunud häired visatakse minema pärast: määrab päevade arvu, mille järel häired pärast nende viimast aktiveerimist kustutatakse.

  - Kustuta aegunud häired: see nupp kustutab kõik parajasti salvestatud aegunud häired aegunud häirete vaikekalendrist (teisi aegunud häirete kalendreid see ei puuduta, kui need on ühiskasutuses). Sel ei ole mingit mõju häiretele, mis aeguvad alles hiljem: need salvestatakse vastavalt muudele valikutele.

E-post
E-post

## E-post

Sektsioonis E-post saab määrata kirja teel saadetavate häirete saatmise valikuid ja aadresside võimalusi:

- E-posti rakendus: määrab, millist e-posti klienti kasutada häire saatmiseks kirja teel:

  - KMail: kirja teel saadetava häire käivitamisel lähetatakse kiri KMaili vahendusel (mis vajaduse korral esmalt käivitatakse) järgmiselt:

    - kui KMail on versiooniga 1.7 või uuem, saadetakse kiri automaatselt.

    - kui KMail on vanema versiooniga, lisatakse kiri KMaili kausta `väljuvad`, kust selle saab hiljem ära saata.

  - Sendmail: kirja teel saadetava häire käivitamisel läkitatakse kiri automaatselt teele rakenduse sendmail® vahendusel. See võimalus toimib ainult siis, kui süsteem on seadistatud kasutama sendmail® või sellega ühilduvat rakendust, näiteks postfix või qmail.

- Koopia saadetud kirjadest jääb KMaili kausta 'saadetud': selle valimisel salvestatakse iga kord, kui käivitatakse e-posti häire, saadetud kirja koopia KMaili kausta `saadetud`.

  ### Märkus

  Seda valikut ei saa kasutada, kui e-posti kliendiks on valitud KMail, sest KMail teeb seda niigi automaatselt.

- Märguanne kirja järjekorda panekul: selle valimisel näidatakse märguannet, kui e-posti rakendus paneb kirja teel saadetava häire järjekorda, mitte ei saada seda kohe minema. See on kasulik näiteks juhul, kui kasutad sissehelistamist või kui kiri pannakse ootele KMaili kausta `väljuvad`, millisel juhul võid ette võtta vajalikud sammud, et kirjad ka tegelikult teele läkitataks.

- Vali oma e-posti aadress, mida kasutatakse e-posti häirete saatmisel saatja aadressina:

  - Vali Kellelt e-posti aadressi sisestamiseks.

  - Vali Kasutatakse Süsteemi seadistustes määratud aadressi, et tarvitada aadressi, mis on määratud kindlaks KDE Süsteemi seadistustes.

  - Vali Kasutatakse KMaili identiteete, mis võimaldab e-posti häire seadistamise ajal valida kasutatava KMaili identiteedi. Juba seadistatud häirete jaoks kasutatakse selle valiku valimisel KMaili vaikeidentiteeti.

- Vali e-posti aadress, millega saata endale e-posti häiretest pimekoopia, kui valitud on Kiri saadetakse ka iseendale:

  - Vali Pimekoopia e-posti aadressi sisestamiseks. Kui pimekoopia saadetakse sinu kontole samas arvutis, kus töötab KAlarm, võid siia sisestada ka lihtsalt oma kasutajanime.

  - Vali Kasutatakse Süsteemi seadistustes määratud aadressi, et tarvitada aadressi, mis on määratud kindlaks KDE Süsteemi seadistustes.

Vaade
Vaade

## Vaade

Sektsioonis Vaade saab määrata mõningaid KAlarmi välimusse puutuvaid valikuid. Kaardil Üldine leiab järgmised valikud:

- Näitamine süsteemisalves: valimise korral näidatakse KAlarmi ikooni töötamise ajal süsteemisalves vastavalt valitud valikule:

  - Näidatakse alati: süsteemisalve ikooni näidatakse alati.

  - Peidetakse automaatselt, kui pole aktiivseid häireid: süsteemisalve ikoon peidetakse, kui aktiivseid häireid ei ole.

  - Peidetakse automaatselt, kui häireid pole määratud ajavahemikus: süsteemisalv peidetakse, kui alates määramise hetkest ei ole ühtegi häiret määratud ajaühiku jooksul.

  Kui süsteemisalve ikoon automaatselt peidetakse, saab selle nähtavale tuua süsteemisalve valikuga peidetud ikoonide näitamiseks.

  Kui Näitamine süsteemisalves on valitud, siis süsteemisalve ikooni sulgemine suleb kõik KAlarmi peaaknad ja kui ühtki teadeteakent ei ole nähtaval, lõpetab ka rakenduse töö.

- Liitkastis Süsteemisalve kohtspikker saab määrata, millist infot näidatakse kohtspikril, mis ilmub, kui hoida hiirekursorit mõne hetke KAlarmi süsteemse salve ikooni kohal.

  - Järgmise 24 tunni häirete näitamine: selle valimisel näidatakse järgmise 24 tunni või vähemalt mõne esimese sellesse vahemikku jääva häire kokkuvõtet.

  - Maks. näidatavate häirete arv: selle valimata jätmisel näidatakse kõiki järgmise 24 tunni häireid, valimisel saab määrata, mitut häiret maksimaalselt näidatakse.

  - Häireaja näitamine: selle valimisel näidatakse aega, millal iga häire peab käivituma.

  - Häireni jäänud aja näitamine: selle valimisel näidatakse, kui palju aega on jäänud iga häire järgmise käivitamiseni. Aega näidatakse tundides ja minutites.

    - Prefiks: määrab sümboli või teksti, mida näidatakse häireni jäänud aja korral, et oleks võimalik seda eristada häire enda ajast.

- Liitkast Häirete nimekiri võimaldab valida värvid, millega KAlarmi peaakna häireloendis näidatakse keelatud ja aegunud häireid.

Kaardil Häireteate aknad saab määrata häireteadete akende välimust puudutavaid asju.

- Akende asetamine hiirekursorist kaugele: selle valimisel näidatakse häireteate akent hiirekursori asukohast võimalikult kaugel. See vähendab häire juhusliku kinnitamise võimalust kogemata nupule vajutamisega teateakna ilmumisel.

- Akende asetamine ekraani keskele ja nuppude kasutamise ajutine väljalülitamine: selle valimisel näidatakse häireteadete aknaid keset ekraani. Häire juhusliku kinnitamise võimalise vähendamiseks on häireteate akna nupud esialgu mittekasutatavad. Viivituse enne nende toime taastumist saab määrata kerimiskastis Nuppude kasutamise viivitus (sek).

- Teateaknad on tiitliribaga ja alluvad klahvikorraldustele: määrab, kas häireteadete aknad on modaalsed või mitte; st. kas nad haaravad ilmudes endale ka klaviatuuri fookuse. Täpsemalt vaata osa Häireteate aken

Muutmine
Muutmine

## Muutmine

Sektsioonis Muutmine saab määrata häire redigeerimise dialoogi vaikeväärtusi:

- Kaardil Üldine saab määrata kõigile häiretüüpidele kehtivaid valikuid.

  - Vaikeväärtuse valimine võimalustele Näitamine KOrganizeris ja Tähtaja möödumisel häire katkestatakse.

  - Häirete kordamise vaiketüübi määramine.

  - Iga-aastaselt 29. veebruarile määratud häirete kohtlemise määramine mitteliigaastatel.

- Kaardil Häiretüübid saab määrata konkreetsetele häiretüüpidele kehtivaid vaikuid.

  - Näidatavate häirete korral:

    - Valida vaikeväärtused võimalustele Akna automaatne sulgemine pärast seda aega ja Häire nägemise kinnituse küsimine.

    - Valida meeldetuletuste perioodi vaikeühik.

    - Valida spetsiaalse häire näitamise vaiketoimingu.

    - Määrata vaikimisi helivalikud. Pane tähele, et vaikehelifaili saab määrata isegi siis, kui heli tüübiks ei ole valitud helifail.

  - Käsuhäirete korral:

    - Valida vaikeväärtused võimalustele Skripti sisestamine ja Käivitatakse terminaliaknas.

  - E-posti häirete korral:

    - Valida vaikeväärtus võimalusele Kiri saadetakse ka iseendale.

- Kaardil Font ja värv saab määrata häireteadete vaikevälimuse: vaikimisi fondi ning esiplaani ja taustavärvi.

Peatükk 4. Käsurea kasutamine
Käsurea kasutamine

# Peatükk 4. Käsurea kasutamine

Kui käivitamisel määratakse mingid käsurea argumendid, siis ei näita KAlarm ajastatud häirete nimekirja, mida kirjeldati eespool KAlarmi kasutamisest kõneldes. KAlarmi spetsiifilisi käsurea võtmeid saab kasutada järgmiste toimingute teostamiseks:

- uue häire ajastamine

- KAlarmi esitusviisi juhtimine

- abi hankimine

Muid käsurea võtmeid saab kasutada ennekõike muude rakenduste KAlarmiga suhtlemise võimaldamiseks. Neid kirjeldatakse peatükis KAlarmist arendajatele.

Käsureale tohib korraga kaasata võtmeid ainult ühe KAlarmi toimingu tarbeks. Kui soovid läbi viia mitu toimingut, tuleb KAlarm välja kutsuda mitu korda, andes iga kord konkreetse toimingu võtmed.

## Uue häire ajastamine

Uue häire ajastamiseks saab kasutada järgmisi võtmeid:

Võti | Kirjeldus
--- | ---
`-a`, `--ack-confirm` | Kinnituse küsimine häire nägemisel ja sulgemisel.
`-A`, `--attach `URL`` | Määrab kirjale kaasatava faili nime või URL-i. Seda võtit võib vajadusel korrata. Selle võtme kasutamisel peab olema määratud ka võti `--mail`.
`--auto-close` | Sulgeb automaatselt häireakna pärast aja möödumist, mille määrab `--late-cancel`. Selle võtme kasutamisel peab olema määratud ka võti `--late-cancel`.
`-b`, `--beep` | Kuuldava piiksu esitamine teate näitamisel. Selle võtme korral ei tohi kasutada võtit `--speak`, `--play` ega `--play-repeat`.
`--bcc` | Pimekoopia kirjast iseendale. Selle võtme kasutamisel peab olema määratud ka võti `--mail`.
`-c`, `--color`, `--colour `värv`` | Määrab teate taustavärvi vastava Qt™ värvi nime või 16-koodis 0xRRGGBB kohaselt.
`-C`, `--colorfg`, `--colourfg `värv`` | Määrab teate esiplaani vastava Qt™ värvi nime või 16-koodis 0xRRGGBB kohaselt.
`-d`, `--disable` | Keelab häire. Seda ei käivitata enne, kui oled selle käsitsi lubanud.
`--disable-all` | Häirete jälgimise keelamine. Sel juhul ei käivitata ühtegi häiret, kuni sa pole häireid uuesti lubanud või KAlarmi taaskäivitanud, nt. järgmisel sisselogimisel. Koos selle võtmega ei saa kasutada võtit `--triggerEvent`.
`-e`, `--exec `käsurea käsk`` | Määrab käivitatava shellikäsu. Selle kasutamise korral peab see KAlarmi võti olema KAlarmi käsurea viimane võti. Kõiki eelnevaid võtmeid tõlgendatakse käivitatava käsu osana. Selle korral ei saa kasutada võtmeid `--file`, `--exec-display` ega `--mail`. Võtmeid `--ack-confirm`, `--beep`, `--color` ja `--colorfg` aga lihtsalt eiratakse.
`-E`, `--exec-display `käsurea käsk`` | Määrab käivitatava shellikäsu, mis loob häireteate teksti. Selle kasutamise korral peab see KAlarmi võti olema KAlarmi käsurea viimane võti. Kõiki eelnevaid võtmeid tõlgendatakse käivitatava käsu osana. Selle korral ei saa kasutada võtmeid `--exec`, `-- file` ega `--mail`.
`-f`, `--file `URL`` | Määrab teksti- või pildifaili nime või URL-i, mille sisu kujutab endast häireteate sisu. Selle puhul ei saa määrata võtmeid `--exec`, `--exec-display` ja `--mail` ning esineda ei tohi argument `teade`.
`-F`, `--from-id `ID`` | Kirja saatjaks määratakse konkreetne KMaili identiteet. Selle kasutamisel peab kasutama ka võtit `--mail`.

`-i`, `--interval `periood``

Määrab intervalli häire kordamiste vahel. Tunnid ja minutid määratakse vormingus `nHnM`, kus `n` on arv, nt. 3H30M. Muud perioodid määratakse vormingus `nX`, kus `n` on arv ja `X` üks järgmistest tähtedest: Y (aastad), M (kuud), W (nädalad), D (päevad). Kui määratud on ka võti `--recurrence`, ei saa kasutada Y (aastad) ja M (kuud). See võti on kohustuslik, kui kasutatakse võtmeid `--repeat` või `--until`.

`-k`, `--korganizer` | Näitab häiret sündmusena KOrganizeri aktiivses kalendris.
`-l`, `--late-cancel `periood`` | Katkestab häire, kui seda ei saa käivitada määratud `perioodi` jooksul pärast õiget aega. Tunnid ja minutid määratakse vormingus `nHnM`, kus `n` on number, nt. 3H30M. Muud perioodid määratakse vormingus `nX`, kus `n` on number ja `X` üks järgmistest tähtedest: Y (aastad), M (kuud), W (nädalad), D (päevad). `Perioodi` vaikeväärtus on 1 minut.
`-L`, `--login` | Käivitab häire igal sisselogimisel. Selle võtme kasutamisel ei saa kasutada võtmeid `--interval`, `--repeat` ja `--until`.
`-m`, `--mail `aadress`` | Määrab kirja saatmise antud aadressile. Seda võtit võib vajadusel korrata. Sellega koos ei saa kasutada võtmeid `--exec`, `--exec-display` ja `--file`. Võtmeid `--ack-confirm`, `--beep`, `--color` ja `--colorfg` aga lihtsalt eiratakse.
`-p`, `--play `URL`` | Määrab helihäire puhul või häire näitamisel mängitava helifaili asukoha või URL-i. Selle võtme kasutamisel ei saa kasutada võtit `--play-repeat`, `--beep` ega `--speak`.
`-P`, `--play-repeat `URL`` | Määrab mängitava helifaili asukoha või URL-i, mida esitatakse, kuni klõpsatakse nupule Peata esitus või kuni häireteadet näidatakse. Selle võtme kasutamisel ei saa kasutada võtit `--play`, `--beep` ega `--speak`.
`--recurrence `määratlus`` | Määrab häire korduma. Kordumise määratlus peab kasutama iCalendari süntaksit (selle defineerib RFC2445), nt. “FREQ=MONTHLY;COUNT=4;INTERVAL=3;BYDAY=-1MO”. Sellega koos ei saa kasutada võtit `--until`.
`-r`, `--repeat `kordade_arv`` | Määrab, mitu korda häiret käivitatakse või kui võtmega `--recurrence` on määratud kordumine, siis mitu korda häire käivitatakse alati, kui `--recurrence` selle aktiveerib (st. kordus korduse sees). Kui võtit `--recurrence` pole antud, määrab väärtus -1 häire lõputult korduma. Selle võtmega peab kasutama võtit `--interval`, kuid ei saa kasutada võtit `--until`.

`-R`, `--reminder `periood``

Määrab meeldetuletuse näitamise määratud ajal enne või pärast häiret ja selle kordusi (kui neid on). `Periood` määratakse samas vormingus, nagu kirjeldatud võtme `--late-cancel` juures. Vaikimisi on meeldetuletus enne häiret. Meeldetuletuse kehtestamiseks pärast häiret lisa `perioodi` ette `+`, nt. +3D. Seda võtit ei saa kasutada koos võtmetega `--exec`, `--mail` või `--reminder-once`.

`--reminder-once `periood`` | Määrab meeldetuletuse näitamise määratud ajal enne või pärast häire esimest kordumist. Häire järgmiste kordumiste ajal (kui neid on) meeldetuletust enam ei näidata. `Periood` määratakse samas vormingus, nagu kirjeldatud võtme `--reminder` juures. Seda võtit ei saa kasutada koos võtmetega `--exec`, `--mail` või `--reminder`.
`-s`, `--speak` | Loeb näidatava teate ette. Selleks peab olema paigaldatud ja seadistatud Jovie ning sobiv kõnesüntesaator. Seda võtit ei saa kasutada koos võtmetega `--beep`, `--play` ja `--play-repeat`.
`-S`, `--subject `teema`` | Määrab kirja subjektirea ehk teema. Selle kasutamisel peab kasutama ka võtit `--mail`.

`-t`, `--time `kuupäev/aeg``

Käivitab häire määratud kuupäeval või kuupäeval/kellaajal. Kuupäev ilma kellaajata tuleb määrata kujul `yyyy-mm-dd [TZ]`; kuupäev ja kellaaeg kujul `[[[yyyy-]mm-]dd-]hh:mm [TZ]` (ärajätmise korral kasutatakse kuupäevaväljadel vaikimisi tänase päeva väärtusi). Kui ajavööndit pole määratud, kasutatakse kohaliku süsteemi ajavööndit. Ajavöönd `TZ` võib olla süsteemi ajavööndi nimi (nt. `Euroopa/London`), `UTC`, mis tähistab Greenwichi aega või `Kell`, mille korral kasutatakse kohaliku arvuti kella ja eiratakse ajavööndit.

`-v`, `--volume `protsent`` | Määrab helifaili esitamise helitugevuse. Seda võtit saab kasutada ainult koos võtmega `--play` või `--play-repeat`.

`-u`, `--until `kuupäev/aeg``

Kordab häiret kuni määratud kuupäeva või kuupäeva/kellaajani. Kuupäev ilma kellaajata määratakse samas vormingus nagu argumendi `--time` puhul. Pane tähele, et kui määratud on `--time`, võetakse ajavöönd selle väärtusest ning `--until` väärtusele ei tohi ajavööndit lisada. Selle võtme kasutamine nõuab võtit `--interval` ja välistab võtmed `--repeat` ning `--recurrence`.

`teade` | Näidatava teate tekst või koos võtmega `--mail` kirja sisu.

Määratud peab olema kas teate tekst, `--file`, `--exec`, `--exec-display`, `--play` or `--play-repeat`; kui ülal ei ole teisiti märgitud, on ülejäänud võtmed kõigest võimalikud, mitte kohustuslikud.

Kaks alternatiivi, mis näitavad mitmerealist teadet punasel taustal käesoleva kuu 27. päeval kell 22.00:

    % kalarm -c red -t 27-22:00 "Jäta nüüd töö\nKOHE POOLELI"
    % kalarm -c 0xFF0000 -t 27-22:00 "Jäta nüüd töö\nKOHE POOLELI"

Muud võtmed
Muud võtmed

## Muud võtmed

Järgmisi võtmeid saab kasutada mitmesugusteks ülesanneteks, sealhulgas häire muutmisdialoogi avamiseks.

Võti | Kirjeldus
--- | ---
`--edit `sündmuseID`` | Avab häire redigeerimisdialoogi määratud sündmuse ID-ga häire redigeerimiseks.
`--edit-new-audio` | Avab häire redigeerimise dialoogi uue helihäire redigeerimiseks.
`--edit-new-command` | Avab häire redigeerimise dialoogi uue käsuhäire redigeerimiseks.
`--edit-new-display` | Avab häire redigeerimise dialoogi uue nähtava häire redigeerimiseks.
`--edit-new-email` | Avab häire redigeerimise dialoogi uue kirjahäire redigeerimiseks.
`--edit-new-preset `mallinimi`` | Avab häire redigeerimise dialoogi määratud nimega häiremalliga uue häire redigeerimiseks.
`--list` | Saadab ajastatud häirete loendi standardväljundisse (`stdout`). Loendis näidatakse iga ootel häire kohta lühiandmeid: ressursi identifikaator (kui kasutatakse Akonadit), UID, järgmine kavas olev aeg ning teate tekst või fail.
`--tray` | Näitab KAlarmi ikoonina süsteemisalves.
`--disable-all` | Kõigi häirete jälgimise keelamine.

Abivõtmed
Abivõtmed

## Abivõtmed

Järgmised abivõtmed on kasutatavad kõigi KDE rakenduste puhul:

Võti | Kirjeldus
--- | ---
`--help` | Näitab lühidalt võtmete abiteksti.
`--help-qt` | Näitab Qt™ spetsiifilisi võtmeid.
`--help-kde` | Näitab KDE spetsiifilisi võtmeid.
`--help-all` | Näitab kõiki võtmeid.
`--author` | Näitab KAlarmi autorite nimesid ja e-posti aadresse.
`-v`, `--version` | Näitab Qt™ teegi, KDE ja KAlarmi töötavat versiooni.
`--license` | Näitab infot litsentsi kohta.

Peatükk 5. KAlarmist arendajatele
KAlarmist arendajatele

# Peatükk 5. KAlarmist arendajatele

KAlarm pakub välja liidese, mis võimaldab muudel rakendustel esitada soovi järgmiste funktsioonide kasutamiseks:

- uue häire ajastamine

- juba ajastatud häire katkestamine

- juba ajastatud häire käivitamine

- häire redigeerimise dialoogi avamine

- ajastatud häirete loend

Kõiki mainitud funktsioone saab teostada nii D-Busi väljakutse kui käsurea vahendusel. D-Busi väljakutsed on eelistatud, kui KAlarm juba töötab.

## D-Busi liides

Käsiraamatus kirjeldatud D-Busi väljakutsed on teostatud KAlarmi D-Busi objektis `/kalarm`. Liides on defineeritud failides `org.kde.kalarm.kalarm.xml` ja `kalarmiface.h`.

cancelEvent
cancelEvent

## Nimi

cancelEvent — katkestab juba ajastatud häire.

## Sünopsis

    void cancelEvent(const QString& sündmuseID)

### Parameetrid

`eventID`

  Määrab katkestatava sündmuse unikaalse ID.

## Kirjeldus

`cancelEvent()` on D-Busi väljakutse määratud häire katkestamiseks. KAlarm kustutab häire kalendrifailist ilma seda näitamata või käivitamata.

triggerEvent
triggerEvent

## Nimi

triggerEvent — käivitab juba ajastatud häire.

## Sünopsis

    void triggerEvent(const QString& sündmuseID)

### Parameetrid

`eventID`

  Määrab käivitatava sündmuse unikaalse ID.

## Kirjeldus

`triggerEvent()` on D-Busi väljakutse määratud häire koheseks näitamiseks või käivitamiseks (sõltumata ajast, mis selle käivitamiseks on määratud). KAlarm hangib häire kalendrifailist ja seejärel näitab seda või käivitab selle.

Kui häire tähtaeg on nagunii kätte jõudnud, kustutab KAlarm seejärel kõik häire senised kordused ja kui kordusi ei ole rohkem järele jäänud, siis ka häire kalendrifailist. Kui häire tähtaeg ei ole veel saabunud, jäävad kõik ajastatud korrad muutmata.

scheduleMessage
scheduleMessage

## Nimi

scheduleMessage — uue häire ajastamine.

## Sünopsis

    bool scheduleMessage(const QString& message,
                         const QString& startDateTime,
                         int lateCancel,
                         unsigned flags,
                         const QString& bgColor,
                         const QString& fgColor,
                         const QString& font,
                         const QString& audioURL,
                         int reminderMins,
                         const QString& recurrence,
                         int subRepeatInterval,
                         int subRepeatCount)

    bool scheduleMessage(const QString& message,
                         const QString& startDateTime,
                         int lateCancel,
                         unsigned flags,
                         const QString& bgColor,
                         const QString& fgColor,
                         const QString& font,
                         const QString& audioURL,
                         int reminderMins,
                         int recurType,
                         int recurInterval,
                         int recurCount)

    bool scheduleMessage(const QString& message,
                         const QString& startDateTime,
                         int lateCancel,
                         unsigned flags,
                         const QString& bgColor,
                         const QString& fgColor,
                         const QString& font,
                         const QString& audioURL,
                         int reminderMins,
                         int recurType,
                         int recurInterval,
                         const QString& endDateTime)

### Parameetrid

`message`

  Määrab ajastatava teate teksti või kui parameetrile `flags` on määratud `DISPLAY_COMMAND` bitt, siis käsurea käsu, mis käivitatakse teate teksti loomiseks.

`startDateTime`

  Määrab kuupäeva või kuupäeva ja kellaaja, millal teadet näidatakse. Ainult kuupäevaga määratud häire puhul peab string olema kujul “YYYY-MM-DD [TZ]” (nagu tagastab `QDate::toString(Qt::ISODate)`). Kuupäeva ja kellaajaga määratud häire korral peab string olema kujul “YYYY-MM-DDTHH:MM[:SS] [TZ]” (nagu tagastab `QDateTime::toString(Qt::ISODate)`) või “HH:MM[:SS] [Clock]” (nagu tagastab `QTime::toString(Qt::ISODate)`). Kui kuupäeva ei ole määratud, kasutatakse käesolevat kuupäeva. Pane tähele, et sekundeid ignoreeritakse.

  Kui ajavööndit pole määratud, kasutatakse kohaliku süsteemi ajavööndit. Ajavöönd `TZ` võib olla süsteemi ajavööndi nimi (nt. `Euroopa/London`), `UTC`, mis tähistab Greenwichi aega või `Kell`, mille korral kasutatakse kohaliku arvuti kella ja eiratakse ajavööndit.

`lateCancel`

  Annab korralduse häire katkestada, kui seda ei saa käivitada määratud arvu minutite jooksul pärast häire ettenähtud aega. Kui väärtus on 0, ei katkestata häiret sellele vaatamata, kui palju aega on ettenähtud ajast möödas.

`flags`

  Määrab soovitud häirelippude loogilise funktsiooni OR. Lipubitid on määratud failis `kalarmiface.h` klassiga `KAlarmIface`. Arvesta, et mitte kõiki lipubitte ei saa teatehäire korral kasutada.

`bgColor`

  Määrab näidatava teate taustavärvi. String võib olla kujul “#RRGGBB” (nagu tagastab `QColor::name()`), kus RR, GG ja BB on vastavalt punase, rohelise ja sinise kahekohalised kuueteistkümnendväärtused. String võib olla mõnel muul kujul, mida tunnustab `QColor::setNamedColor()`, näiteks X'i värvide andmebaasi nimi (nt. “red” või “steelblue”). Kui string tühjaks jätta, kasutatakse parajasti vaikimisi kehtivat taustavärvi.

`fgColor`

  Määrab näidatava teate esiplaani värvi. Stringi kuju on samasugune parameetriga `bgColor`. Kui string tühjaks jätta, kasutatakse parajasti vaikimisi kehtivat esiplaani värvi.

`font`

  Määrab teate näitamisel kasutatava fondi. String peab olema kujul, nagu seda tunnustab `QFont::toString()`. Kui string tühjaks jätta, kasutatakse teate näitamisel ajal kehtivat vaikimisi teatefonti.

`audioURL`

  Määrab teate näitamisel mängitava helifaili. Väärtuse 0 andmisel helifaili ei esitata.

`reminderMins`

  Määrab minutites aja enne häire ja selle korduste (kui neid on) käivitamist, millal näidatakse meeldetuletust. Meeldetuletuse näitamiseks pärast põhihäiret anna meeldetuletusele negatiivne väärtus. Kui meeldetuletust vaja ei ole, määra 0.

`recurrence`

  Määrab häire regulaarse kordumise iCalendari süntaksis, nagu selle defineerib RFC2445. Näiteks “FREQ=MONTHLY;COUNT=4;INTERVAL=3;BYDAY=-1MO” määrab 4 kordust 3-kuiste intervallidega kuu viimasel esmaspäeval. Mittekorduva häire korral määra tühi string.

`recurType`

  Määrab häire kordumise tüübi. Lubatud väärtused on MINUTELY, DAILY, WEEKLY, MONTHLY, YEARLY. Need on defineeritud failis `kalarmiface.h` klassiga `KAlarmIface`. Igakuised kordumised on kuupäeva ja iga-aastased kordumised samuti kuupäeva tüüpi, kusjuures mõlemal juhul võetakse kuupäev parameetrist `startDateTime`.

`recurInterval`

  Määrab häire korduste vaheliste perioodide hulga (minutid/päevad/nädalad/kuud/aastad, nagu selle määrab `recurType`).

`recurCount`

  Määrab, mitu korda häiret korrata. -1 tähendab häire lõputut kordamist.

`endDateTime`

  Määrab häire kordumise lõppkuupäeva või kuupäeva ja kellaaja. Kui `startDateTime` sisaldab kellaaega, peab ka see parameeter sisaldama kellaaega; kui `startDateTime` sisaldab ainult kuupäeva, peab ka see parameeter sisaldama ainult kuupäeva. See ei tohi sisaldada ajavööndit; parameetri väärtuse interpreteerimiseks kasutatakse sama ajavööndit nagu `startDateTime` korral.

`subRepeatInterval`

  Määrab häire alamkorduste intervalli minutites. Väärtuse 0 korral alamkordused puuduvad. Kui kordamist pole määratud, seda eiratakse.

`subRepeatCount`

  Määrab alamkorduste arvu (kaasa arvatud esimene kordus).

## Kirjeldus

`scheduleMessage()` on D-Busi väljakutse määratud häireteate ajastamiseks määratud kuupäevale ja ajale. Sel on kolm vormi. Kõige üldisem vorm lubab määrata suvalise kordumise ning seda saab kasutada ka mittekorduvate häirete korral. Teised vormid võimaldavad mugavalt määrata piiratuma häire kordumise tüübi, üks neist kindla korduste arvuga korduva häire ja teine lõppemisajaga korduva häire.

Kui määratud aeg (sealhulgas ka korduste aeg) on juba möödas, näitab KAlarm teadet otsekohe (kui just `lateCancel` väärtus ei anna teada, et häiret on juba liiga hilja näidata, millisel juhul KAlarm ignoreerib soovi. Kui tähtaeg (või korduse tähtaeg) seisab veel ees, lisab KAlarm häireteate aktiivsete häirete vaikekalendri, et seda hiljem näidata.

scheduleFile
scheduleFile

## Nimi

scheduleFile — uue häire ajastamine, mis näitab teksti- või pildifaili sisu.

## Sünopsis

    bool scheduleFile(const QString& URL,
                      const QString& startDateTime,
                      int lateCancel,
                      unsigned flags,
                      const QString& bgColor,
                      const QString& audioURL,
                      int reminderMins,
                      const QString& recurrence,
                      int subRepeatInterval,
                      int subRepeatCount)

    bool scheduleFile(const QString& URL,
                      const QString& startDateTime,
                      int lateCancel,
                      unsigned flags,
                      const QString& bgColor,
                      const QString& audioURL,
                      int reminderMins,
                      int recurType,
                      int recurInterval,
                      int recurCount)

    bool scheduleFile(const QString& URL,
                      const QString& startDateTime,
                      int lateCancel,
                      unsigned flags,
                      const QString& bgColor,
                      const QString& audioURL,
                      int reminderMins,
                      int recurType,
                      int recurInterval,
                      const QString& endDateTime)

### Parameetrid

`URL`

  Määrab teksti- või pildifaili, mille sisu näidatakse ajastatavas häireteates.

`startDateTime`

  Määrab kuupäeva või kuupäeva ja kellaaja, millal teadet näidatakse. Ainult kuupäevaga määratud häire puhul peab string olema kujul “YYYY-MM-DD [TZ]” (nagu tagastab `QDate::toString(Qt::ISODate)`). Kuupäeva ja kellaajaga määratud häire korral peab string olema kujul “YYYY-MM-DDTHH:MM[:SS] [TZ]” (nagu tagastab `QDateTime::toString(Qt::ISODate)`) või “HH:MM[:SS] [Clock]” (nagu tagastab `QTime::toString(Qt::ISODate)`). Kui kuupäeva ei ole määratud, kasutatakse käesolevat kuupäeva. Pane tähele, et sekundeid ignoreeritakse.

  Kui ajavööndit pole määratud, kasutatakse kohaliku süsteemi ajavööndit. Ajavöönd `TZ` võib olla süsteemi ajavööndi nimi (nt. `Euroopa/London`), `UTC`, mis tähistab Greenwichi aega või `Kell`, mille korral kasutatakse kohaliku arvuti kella ja eiratakse ajavööndit.

`lateCancel`

  Annab korralduse häire katkestada, kui seda ei saa käivitada määratud arvu minutite jooksul pärast häire ettenähtud aega. Kui väärtus on 0, ei katkestata häiret sellele vaatamata, kui palju aega on ettenähtud ajast möödas.

`flags`

  Määrab soovitud häirelippude loogilise funktsiooni OR. Lipubitid on määratud failis `kalarmiface.h` klassiga `KAlarmIface`. Arvesta, et mitte kõiki lipubitte ei saa failihäire korral kasutada.

`bgColor`

  Määrab näidatava faili taustavärvi. String võib olla kujul “#RRGGBB” (nagu tagastab `QColor::name()`), kus RR, GG ja BB on vastavalt punase, rohelise ja sinise kahekohalised kuueteistkümnendväärtused. String võib olla mõnel muul kujul, mida tunnustab `QColor::setNamedColor()`, näiteks X'i värvide andmebaasi nimi (nt. “red” või “steelblue”). Kui string tühjaks jätta, kasutatakse parajasti vaikimisi kehtivat taustavärvi.

`audioURL`

  Määrab teate näitamisel mängitava helifaili. Väärtuse 0 andmisel helifaili ei esitata.

`reminderMins`

  Määrab minutites aja enne häire ja selle korduste (kui neid on) käivitamist, millal näidatakse meeldetuletust. Meeldetuletuse näitamiseks pärast põhihäiret anna meeldetuletusele negatiivne väärtus. Kui meeldetuletust vaja ei ole, määra 0.

`recurrence`

  Määrab häire regulaarse kordumise iCalendari süntaksis, nagu selle defineerib RFC2445. Näiteks “FREQ=MONTHLY;COUNT=4;INTERVAL=3;BYDAY=-1MO” määrab 4 kordust 3-kuiste intervallidega kuu viimasel esmaspäeval. Mittekorduva häire korral määra tühi string.

`recurType`

  Määrab häire kordumise tüübi. Lubatud väärtused on MINUTELY, DAILY, WEEKLY, MONTHLY, YEARLY. Need on defineeritud failis `kalarmiface.h` klassiga `KAlarmIface`. Igakuised kordumised on kuupäeva ja iga-aastased kordumised samuti kuupäeva tüüpi, kusjuures mõlemal juhul võetakse kuupäev parameetrist `startDateTime`.

`recurInterval`

  Määrab häire korduste vaheliste perioodide hulga (minutid/päevad/nädalad/kuud/aastad, nagu selle määrab `recurType`).

`recurCount`

  Määrab, mitu korda häiret korrata. -1 tähendab häire lõputut kordamist.

`endDateTime`

  Määrab häire kordumise lõppkuupäeva või kuupäeva ja kellaaja. Kui `startDateTime` sisaldab kellaaega, peab ka see parameeter sisaldama kellaaega; kui `startDateTime` sisaldab ainult kuupäeva, peab ka see parameeter sisaldama ainult kuupäeva. See ei tohi sisaldada ajavööndit; parameetri väärtuse interpreteerimiseks kasutatakse sama ajavööndit nagu `startDateTime` korral.

`subRepeatInterval`

  Määrab häire alamkorduste intervalli minutites. Väärtuse 0 korral alamkordused puuduvad. Kui kordamist pole määratud, seda eiratakse.

`subRepeatCount`

  Määrab alamkorduste arvu (kaasa arvatud esimene kordus).

## Kirjeldus

`scheduleFile()` on D-Busi väljakutse määratud teksti- või pildifaili näitamise ajastamiseks määratud kuupäevale ja ajale. Kui kõrvale jätta faili nime või URL-i ning esiplaani värvi ja fondi määramine, on selle kasutamine samasugune funktsiooniga `scheduleMessage`, mille juurest tasubki otsida ka selle funktsiooni täpsemat kirjeldust.

scheduleCommand
scheduleCommand

## Nimi

scheduleCommand — uue häire ajastamine, mis käivitab shellikäsu.

## Sünopsis

    bool scheduleCommand(const QString& commandLine,
                         const QString& startDateTime,
                         int lateCancel,
                         unsigned flags,
                         const QString& recurrence,
                         int subRepeatInterval,
                         int subRepeatCount)

    bool scheduleCommand(const QString& commandLine,
                         const QString& startDateTime,
                         int lateCancel,
                         unsigned flags,
                         int recurType,
                         int recurInterval,
                         int recurCount)

    bool scheduleCommand(const QString& commandLine,
                         const QString& startDateTime,
                         int lateCancel,
                         unsigned flags,
                         int recurType,
                         int recurInterval,
                         const QString& endDateTime)

### Parameetrid

`commandLine`

  Määrab käivitatava käsu. Parameeter `flags` osutab, kas parameeter sisaldab shellikäsku või skripti.

`startDateTime`

  Määrab kuupäeva või kuupäeva ja kellaaja, millal teadet näidatakse. Ainult kuupäevaga määratud häire puhul peab string olema kujul “YYYY-MM-DD [TZ]” (nagu tagastab `QDate::toString(Qt::ISODate)`). Kuupäeva ja kellaajaga määratud häire korral peab string olema kujul “YYYY-MM-DDTHH:MM[:SS] [TZ]” (nagu tagastab `QDateTime::toString(Qt::ISODate)`) või “HH:MM[:SS] [Clock]” (nagu tagastab `QTime::toString(Qt::ISODate)`). Kui kuupäeva ei ole määratud, kasutatakse käesolevat kuupäeva. Pane tähele, et sekundeid ignoreeritakse.

  Kui ajavööndit pole määratud, kasutatakse kohaliku süsteemi ajavööndit. Ajavöönd `TZ` võib olla süsteemi ajavööndi nimi (nt. `Euroopa/London`), `UTC`, mis tähistab Greenwichi aega või `Kell`, mille korral kasutatakse kohaliku arvuti kella ja eiratakse ajavööndit.

`lateCancel`

  Annab korralduse häire katkestada, kui seda ei saa käivitada määratud arvu minutite jooksul pärast häire ettenähtud aega. Kui väärtus on 0, ei katkestata häiret sellele vaatamata, kui palju aega on ettenähtud ajast möödas.

`flags`

  Määrab soovitud häirelippude loogilise funktsiooni OR. Lipubitid on määratud failis `kalarmiface.h` klassiga `KAlarmIface`. Arvesta, et mitte kõiki lipubitte ei saa käsuhäire korral kasutada.

`recurrence`

  Määrab häire regulaarse kordumise iCalendari süntaksis, nagu selle defineerib RFC2445. Näiteks “FREQ=MONTHLY;COUNT=4;INTERVAL=3;BYDAY=-1MO” määrab 4 kordust 3-kuiste intervallidega kuu viimasel esmaspäeval. Mittekorduva häire korral määra tühi string.

`recurType`

  Määrab häire kordumise tüübi. Lubatud väärtused on MINUTELY, DAILY, WEEKLY, MONTHLY, YEARLY. Need on defineeritud failis `kalarmiface.h` klassiga `KAlarmIface`. Igakuised kordumised on kuupäeva ja iga-aastased kordumised samuti kuupäeva tüüpi, kusjuures mõlemal juhul võetakse kuupäev parameetrist `startDateTime`.

`recurInterval`

  Määrab häire korduste vaheliste perioodide hulga (minutid/päevad/nädalad/kuud/aastad, nagu selle määrab `recurType`).

`recurCount`

  Määrab, mitu korda häiret korrata. -1 tähendab häire lõputut kordamist.

`endDateTime`

  Määrab häire kordumise lõppkuupäeva või kuupäeva ja kellaaja. Kui `startDateTime` sisaldab kellaaega, peab ka see parameeter sisaldama kellaaega; kui `startDateTime` sisaldab ainult kuupäeva, peab ka see parameeter sisaldama ainult kuupäeva. See ei tohi sisaldada ajavööndit; parameetri väärtuse interpreteerimiseks kasutatakse sama ajavööndit nagu `startDateTime` korral.

`subRepeatInterval`

  Määrab häire alamkorduste intervalli minutites. Väärtuse 0 korral alamkordused puuduvad. Kui kordamist pole määratud, seda eiratakse.

`subRepeatCount`

  Määrab alamkorduste arvu (kaasa arvatud esimene kordus).

## Kirjeldus

`scheduleCommand()` on D-Busi väljakutse määratud shellikäsu käivitamise ajastamiseks määratud kuupäevale ja ajale. Kui kõrvale jätta ühelt poolt käsurea käsu määramine ning teiselt poolt teate värvi määramine, on selle kasutamine samasugune funktsiooniga `scheduleMessage`, mille juurest tasuks vaadata ka selle funktsiooni täpsemat kirjeldust.

scheduleEmail
scheduleEmail

## Nimi

scheduleEmail — uue häire ajastamine, mis saadab häire e-postitsi.

## Sünopsis

    bool scheduleEmail(const QString& fromID,
                       const QString& addresses,
                       const QString& subject,
                       const QString& message,
                       const QString& attachments,
                       const QString& startDateTime,
                       int lateCancel,
                       unsigned flags,
                       const QString& recurrence,
                       int subRepeatInterval,
                       int subRepeatCount)

    bool scheduleEmail(const QString& fromID,
                       const QString& addresses,
                       const QString& subject,
                       const QString& message,
                       const QString& attachments,
                       const QString& startDateTime,
                       int lateCancel,
                       unsigned flags,
                       int recurType,
                       int recurInterval,
                       int recurCount)

    bool scheduleEmail(const QString& fromID,
                       const QString& addresses,
                       const QString& subject,
                       const QString& message,
                       const QString& attachments,
                       const QString& startDateTime,
                       int lateCancel,
                       unsigned flags,
                       int recurType,
                       int recurInterval,
                       const QString& endTime)

### Parameetrid

`fromID`

  KMaili identiteet, mida kasutatakse kirja saatja määramiseks. Kui see on andmata, kasutatakse saatja aadressina aadressi, mis on määratud KAlarmi e-posti seadistustes.

`addresses`

  Komadega eraldatud saajate e-posti aadresside nimekiri.

`subject`

  Määrab kirja subjektirea ehk teema.

`message`

  Määrab kirja sisu.

`attachments`

  Komadega eraldatud failide asukohtade või URL-ide nimekiri, mis kaasatakse kirjale.

`startDateTime`

  Määrab kuupäeva või kuupäeva ja kellaaja, millal teadet näidatakse. Ainult kuupäevaga määratud häire puhul peab string olema kujul “YYYY-MM-DD [TZ]” (nagu tagastab `QDate::toString(Qt::ISODate)`). Kuupäeva ja kellaajaga määratud häire korral peab string olema kujul “YYYY-MM-DDTHH:MM[:SS] [TZ]” (nagu tagastab `QDateTime::toString(Qt::ISODate)`) või “HH:MM[:SS] [Clock]” (nagu tagastab `QTime::toString(Qt::ISODate)`). Kui kuupäeva ei ole määratud, kasutatakse käesolevat kuupäeva. Pane tähele, et sekundeid ignoreeritakse.

  Kui ajavööndit pole määratud, kasutatakse kohaliku süsteemi ajavööndit. Ajavöönd `TZ` võib olla süsteemi ajavööndi nimi (nt. `Euroopa/London`), `UTC`, mis tähistab Greenwichi aega või `Kell`, mille korral kasutatakse kohaliku arvuti kella ja eiratakse ajavööndit.

`lateCancel`

  Annab korralduse häire katkestada, kui seda ei saa käivitada määratud arvu minutite jooksul pärast häire ettenähtud aega. Kui väärtus on 0, ei katkestata häiret sellele vaatamata, kui palju aega on ettenähtud ajast möödas.

`flags`

  Määrab soovitud häirelippude loogilise funktsiooni OR. Lipubitid on määratud failis `kalarmiface.h` klassiga `KAlarmIface`. Arvesta, et mitte kõiki lipubitte ei saa e-posti häire korral kasutada.

`recurrence`

  Määrab häire regulaarse kordumise iCalendari süntaksis, nagu selle defineerib RFC2445. Näiteks “FREQ=MONTHLY;COUNT=4;INTERVAL=3;BYDAY=-1MO” määrab 4 kordust 3-kuiste intervallidega kuu viimasel esmaspäeval. Mittekorduva häire korral määra tühi string.

`recurType`

  Määrab häire kordumise tüübi. Lubatud väärtused on MINUTELY, DAILY, WEEKLY, MONTHLY, YEARLY. Need on defineeritud failis `kalarmiface.h` klassiga `KAlarmIface`. Igakuised kordumised on kuupäeva ja iga-aastased kordumised samuti kuupäeva tüüpi, kusjuures mõlemal juhul võetakse kuupäev parameetrist `startDateTime`.

`recurInterval`

  Määrab häire korduste vaheliste perioodide hulga (minutid/päevad/nädalad/kuud/aastad, nagu selle määrab `recurType`).

`recurCount`

  Määrab, mitu korda häiret korrata. -1 tähendab häire lõputut kordamist.

`endDateTime`

  Määrab häire kordumise lõppkuupäeva või kuupäeva ja kellaaja. Kui `startDateTime` sisaldab kellaaega, peab ka see parameeter sisaldama kellaaega; kui `startDateTime` sisaldab ainult kuupäeva, peab ka see parameeter sisaldama ainult kuupäeva. See ei tohi sisaldada ajavööndit; parameetri väärtuse interpreteerimiseks kasutatakse sama ajavööndit nagu `startDateTime` korral.

`subRepeatInterval`

  Määrab häire alamkorduste intervalli minutites. Väärtuse 0 korral alamkordused puuduvad. Kui kordamist pole määratud, seda eiratakse.

`subRepeatCount`

  Määrab alamkorduste arvu (kaasa arvatud esimene kordus).

## Kirjeldus

`scheduleEmail()` on D-Busi väljakutse määratud e-kirja saatmise ajastamiseks määratud kuupäevale ja ajale. Kui kõrvale jätta ühelt poolt kirja päise ja sisu määramine ning teiselt poolt teate värvi määramine, on selle kasutamine samasugune funktsiooniga `scheduleMessage`, mille juurest tasuks vaadata ka selle funktsiooni täpsemat kirjeldust.

scheduleAudio
scheduleAudio

## Nimi

scheduleAudio — uue häire ajastamine, mis käivitab shellikäsu.

## Sünopsis

    bool scheduleAudio(const QString& audioURL,
                       int volumePercent,
                       const QString& startDateTime,
                       int lateCancel,
                       unsigned flags,
                       const QString& recurrence,
                       int subRepeatInterval,
                       int subRepeatCount)

    bool scheduleAudio(const QString& audioURL,
                       int volumePercent,
                       const QString& startDateTime,
                       int lateCancel,
                       unsigned flags,
                       int recurType,
                       int recurInterval,
                       int recurCount)

    bool scheduleAudio(const QString& audioURL,
                       int volumePercent,
                       const QString& startDateTime,
                       int lateCancel,
                       unsigned flags,
                       int recurType,
                       int recurInterval,
                       const QString& endDateTime)

### Parameetrid

`audioURL`

  Määrab esitatava helifaili.

`volumePercent`

  Määrab kasutatava helitugevuse protsendina täishelitugevusest. Vaikimisi helitugevuse jaoks anna väärtuseks -1.

`startDateTime`

  Määrab kuupäeva või kuupäeva ja kellaaja, millal teadet näidatakse. Ainult kuupäevaga määratud häire puhul peab string olema kujul “YYYY-MM-DD [TZ]” (nagu tagastab `QDate::toString(Qt::ISODate)`). Kuupäeva ja kellaajaga määratud häire korral peab string olema kujul “YYYY-MM-DDTHH:MM[:SS] [TZ]” (nagu tagastab `QDateTime::toString(Qt::ISODate)`) või “HH:MM[:SS] [Clock]” (nagu tagastab `QTime::toString(Qt::ISODate)`). Kui kuupäeva ei ole määratud, kasutatakse käesolevat kuupäeva. Pane tähele, et sekundeid ignoreeritakse.

  Kui ajavööndit pole määratud, kasutatakse kohaliku süsteemi ajavööndit. Ajavöönd `TZ` võib olla süsteemi ajavööndi nimi (nt. `Euroopa/London`), `UTC`, mis tähistab Greenwichi aega või `Kell`, mille korral kasutatakse kohaliku arvuti kella ja eiratakse ajavööndit.

`lateCancel`

  Annab korralduse häire katkestada, kui seda ei saa käivitada määratud arvu minutite jooksul pärast häire ettenähtud aega. Kui väärtus on 0, ei katkestata häiret sellele vaatamata, kui palju aega on ettenähtud ajast möödas.

`flags`

  Määrab soovitud häirelippude loogilise funktsiooni OR. Lipubitid on määratud failis `kalarmiface.h` klassiga `KAlarmIface`. Arvesta, et mitte kõiki lipubitte ei saa käsuhäire korral kasutada.

`recurrence`

  Määrab häire regulaarse kordumise iCalendari süntaksis, nagu selle defineerib RFC2445. Näiteks “FREQ=MONTHLY;COUNT=4;INTERVAL=3;BYDAY=-1MO” määrab 4 kordust 3-kuiste intervallidega kuu viimasel esmaspäeval. Mittekorduva häire korral määra tühi string.

`recurType`

  Määrab häire kordumise tüübi. Lubatud väärtused on MINUTELY, DAILY, WEEKLY, MONTHLY, YEARLY. Need on defineeritud failis `kalarmiface.h` klassiga `KAlarmIface`. Igakuised kordumised on kuupäeva ja iga-aastased kordumised samuti kuupäeva tüüpi, kusjuures mõlemal juhul võetakse kuupäev parameetrist `startDateTime`.

`recurInterval`

  Määrab häire korduste vaheliste perioodide hulga (minutid/päevad/nädalad/kuud/aastad, nagu selle määrab `recurType`).

`recurCount`

  Määrab, mitu korda häiret korrata. -1 tähendab häire lõputut kordamist.

`endDateTime`

  Määrab häire kordumise lõppkuupäeva või kuupäeva ja kellaaja. Kui `startDateTime` sisaldab kellaaega, peab ka see parameeter sisaldama kellaaega; kui `startDateTime` sisaldab ainult kuupäeva, peab ka see parameeter sisaldama ainult kuupäeva. See ei tohi sisaldada ajavööndit; parameetri väärtuse interpreteerimiseks kasutatakse sama ajavööndit nagu `startDateTime` korral.

`subRepeatInterval`

  Määrab häire alamkorduste intervalli minutites. Väärtuse 0 korral alamkordused puuduvad. Kui kordamist pole määratud, seda eiratakse.

`subRepeatCount`

  Määrab alamkorduste arvu (kaasa arvatud esimene kordus).

## Kirjeldus

`scheduleAudio()` on D-Busi väljakutse määratud helifaili esitamiseks määratud kuupäeval ja ajal. Kui kõrvale jätta helitugevuse määramine ning teate värvi ja fondi parameetrite puudumine, on selle kasutamine samasugune funktsiooniga `scheduleMessage`, mille juurest tasuks vaadata ka selle funktsiooni täpsemat kirjeldust.

edit
edit

## Nimi

edit — avab häire redigeerimise dialoogi.

## Sünopsis

    bool edit(const QString& sündmuseID)

### Parameetrid

`eventID`

  Määrab redigeeritava sündmuse unikaalse ID.

### Tagastatav väärtus

false, kui määratud häiret ei leita või kui see ei ole redigeeritav, muul juhul true.

## Kirjeldus

`edit()` on D-Busi väljakutse, mis avab häire redigeerimise dialoogi määratud häire redigeerimiseks.

editNew
editNew

## Nimi

editNew — avab häire redigeerimise dialoogi uue häire redigeerimiseks.

## Sünopsis

    bool editNew(int tüüp)

    bool editNew(const QString& mallinimi)

### Parameetrid

`tüüp`

  Määrab häiretüübi. Lubatud väärtused on DISPLAY, COMMAND, EMAIL, AUDIO. Need on määratud failis `kalarmiface.h` klassiga `KAlarmIface`.

`mallinimi`

  Määrab häiremalli nime, millele uus häire tugineb.

### Tagastatav väärtus

false, kui `tüüp` on vigase väärtusega või kui malli nimega `mallinimi` ei leita, muul juhul true.

## Kirjeldus

`editNew()` on D-Busi väljakutse, mis avab häire redigeerimise dialoogi uue häire redigeerimiseks. Kui parameetrina anda häiretüüp, avatakse tühi dialoog. Kui aga parameetrina anda häiremalli nimi, täidetakse dialoog ette malli andmetega.

list
list

## Nimi

list — Tagastab ajastatud häirete loendi.

## Sünopsis

    QString list()

### Tagastatav väärtus

Häirete loend eraldatuna reavahetustega, kõik vormingus `ressursi_id`:`UID` `kellaaeg` `tekst` (kui kasutusel on Akonadi) või `UID` `kellaaeg` `tekst` (kui kasutusel on KResources).

## Kirjeldus

`list()` on D-Bus-i väljakutse, mis tagastab stringi ajastatud häirete kokkuvõttega. Selles näidatakse iga ootel häire kohta lühiandmeid: ressursi identifikaator (kui kasutusel on Akonadi), UID, järgmine kavas olev aeg ning teate tekst või fail.

Käsurealiides
Käsurealiides

## Käsurealiides

Käsurea võtmeid pakutakse võimaldamaks muudel rakendustel käivitada KAlarmi, kui see juba ei tööta, ajastatud häirete käivitamiseks või katkestamiseks või uute häirete ajastamiseks. Põhjus, miks selleks kasutatakse käsurea võtmeid, peitub selles, et kui KAlarm käivitada ilma käsurea parameetriteta ja seejärel esitada talle D-Busi väljakutse, käivitub see vaikimisi graafilises režiimis, mis rakendustevaheliste väljakutsete puhul ei ole kindlasti soovitav.

### Märkus

Rakendused peaksid esmalt kontrollima, kas KAlarm juba töötab. Kui jah, siis tuleks vastavate toimingute soovid esitada D-Busi väljakutsetena.

Käsurea võtmeid uue häire ajastamiseks on kirjeldatud osas Käsurea kasutamine. Võtmed ajastatud häirete käivitamiseks ja peatamiseks on järgmised:

### Märkus

Ka tavalised kasutajad võivad soovi korral siintoodud käsurea võtmeid kasutada (eeldusel mõistagi, et nad määravad parameetrile vajaliku info).

Võti | Kirjeldus
--- | ---
`--cancelEvent `eventID`` | Määratud ID-ga häire katkestamine. Selle võtme kasutamisel ei saa kasutada võtit `--triggerEvent`.
`--triggerEvent `eventID`` | Käivitab määratud sündmuse ID-ga häire. Sooritatav toiming on samasugune, nagu D-Busi väljakutse triggerEvent(). Selle võtme kasutamisel ei saa kasutada võtit `--cancelEvent`.

Näited:

    % kalarm --triggerEvent KAlarm-387486299.702
    % kalarm --cancelEvent KAlarm-388886299.793

Peatükk 6. Küsimused ja vastused
Küsimused ja vastused

# Peatükk 6. Küsimused ja vastused

Seda dokumenti on võibolla juba uuendatud. Värskeima versiooni leiad aadressilt http://docs.kde.org/current/kdepim/.

6.1. Millist seadistustefaili kasutab KAlarm?
6.2. Kuhu salvestab KAlarm häired?
6.3. Millises vormingus häired salvestatakse?
6.4. Mis programm on kalarmautostart?

6.1. | Millist seadistustefaili kasutab KAlarm?
| KAlarmi seadistused on failis `$KDEHOME/share/config/kalarmrc`. Häirekalendri seadistused on failis `$KDEHOME/share/config/kresources/alarms/stdrc`. ($`KDEHOME` on tavaliselt `˜/.kde` või midagi sarnast.)
6.2. | Kuhu salvestab KAlarm häired?

Kalendrifailide nimed, mida KAlarm loob esmakäivitusel, on järgmised (neid saab siiski tühistada kirjetega KAlarmi seadistustefaili sektsioonis `General`):

- `$KDEHOME/share/apps/kalarm/calendar.ics` sisaldab aktiivseid häireid (tühistatav kirjega `Calendar`).

- `$KDEHOME/share/apps/kalarm/expired.ics` sisaldab aegunud häireid (tühistatav kirjega `ExpiredCalendar`).

- `$KDEHOME/share/apps/kalarm/template.ics` sisaldab häiremalle (tühistatav kirjega `TemplateCalendar`).

Parajasti kasutatava kalendreid näeb häirekalendrite nimekirjas kalendrite üksikasjade all. Failinimed on salvestatud häirekalendri seadistustefaili.

Parajasti näidatavate häirete üksikasju sisaldab kalendrifail `$KDEHOME/share/apps/kalarm/displaying.ics`.

6.3. | Millises vormingus häired salvestatakse?

Kalendrifailid, milles KAlarm salvestab häired, on tekstifailid, mille vormingu määrab kindlaks dokument RFC2445 - Internet Calendaring and Scheduling Core Object Specification (iCalendar). See on standardvorming, mida kasutavad kõik mooduli kdepim rakendused. KAlarm kasutab teatud mittestandardseid omadusi, mis vastavad küll RFC2445 nõuetele. Need on dokumenteeritud KAlarmiga kaasa pandud failis `DESIGN.html`.

6.4. | Mis programm on kalarmautostart?

kalarmautostart on väike abiprogramm, mille ülesanne on käivitada KAlarm automaatselt sisselogimisel.

KAlarmi taastab tavaliselt sisselogimisel seansihaldur, näidates aknaid taas samas olekus, nagu need jäid väljalogimisel. Aga kui see väljalogimisel ei tööta, ei saa seansihaldur seda ka taastada ning seetõttu ka mitte automaatselt käivitada. Asi on selles, kui rakendus allub korraga nii seansihaldusele kui ka on automaatselt käivitatav, ei saa kunagi kindel olla, kumma mõju avaldub varem. Kui see kõigepealt automaatselt käivitatakse, ei saa seansihaldur taastada rakenduse olekut.

Selle probleemi vältimiseks käivitatakse sisselogimisel KAlarmi asemel hoopis kalarmautostart. See lihtsalt ootab veidi, et tagada seansihalduri töö lõppemine, ning siis käivitab KAlarmi ja lõpetab ise töö.

Peatükk 7. Autorid ja litsents
Autorid ja litsents

# Peatükk 7. Autorid ja litsents

KAlarm

Rakenduse autoriõigus 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011: David Jarvie `(djarvie AT kde.org)`

Dokumentatsiooni autoriõigus 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011: David Jarvie `(djarvie AT kde.org)`

Tõlge eesti keelde: Marek Laane`(bald AT smail.ee)`

Käesolev dokumentatsioon on litsenseeritud vastavalt GNU Vaba Dokumentatsiooni Litsentsi tingimustele.

Käesolev programm on litsenseeritud vastavalt GNU Üldise Avaliku Litsentsi tingimustele.

Tänusõnad kuuluvad ka KDE 1 rakenduse KAlarm autorile Stefan Nikolausele `(stefan.nikolaus AT stuco.uni-oldenburg.de)`, kes lahkelt on lubanud nimetust KAlarm kasutada alates KDE 2 aegadest.

Lisa A. Paigaldamine
Paigaldamine

# Lisa A. Paigaldamine

## KAlarmi hankimine

KAlarm on osa KDE projektist http://www.kde.org/.

KAlarm asub paketis kdepim KDE projekti peamises FTP saidis ftp://ftp.kde.org/pub/kde/.

KAlarm on saadaval ka autonoomsena KDE 4 jaoks ja vanemate KDE 3 ja KDE 2 jaoks veebiaadressil http://www.astrojar.org.uk/kalarm.

Nõuded
Nõuded

## Nõuded

KAlarm nõuab KDE standardsete teekide olemasolu (paketid `kdelibs` ja `kdepimlibs`). Lähtekoodi kompileerimiseks on vajalikud ka vajaliku teegi ning Qt™ arenduspaketid.

Järgmised lisapaketid pakuvad paigaldamise korral KAlarmile lisavõimalusi:

- Jovie (moodulis kdeaccessibility): kui see on paigaldatud ja seadistatud ning süsteemis on ka sobiv kõnesüntesaator, saab KAlarmil lasta näidatavaid häireteateid ka ette lugeda.

Muudatustega saab tutvuda failis `Changelog` või veebiaadressil http://www.astrojar.org.uk/kalarm.

Kompileerimine ja paigaldus
Kompileerimine ja paigaldus

## Kompileerimine ja paigaldus

Kui sul ei õnnestu hankida sobivat eelkompileeritud binaarpaketti, tuleb KAlarm käsitsi lähtekoodist kompileerida. Hangi selleks fail `kdepim-x.x.tar.bz2` või `kalarm-x.x.tar.bz2` (või midagi sarnast) vastavalt sellele, kas soovid paigaldada kogu kdepim või ainult KAlarmi. Paki see lahti uude kataloogi käsuga `tar `xvfj `pakett.tar.bz2``` (või sarnasega) ning liigu kataloogi, kuhu paketi lahti pakkisid.

Et KAlarm oma süsteemis kompileerida ja paigaldada, anna KAlarm baaskataloogis järgmised käsud:

    % ./configure
    % make
    % make install

Kuna KAlarm kasutab autoconf'i ja automake'i, ei tohiks kompileerimisel probleeme esineda. Kui neid siiski ette tuleb, anna sellest palun teada KDE meililistides.

### Hoiatus

Kui paigaldad KAlarmi mõnda muusse kataloogi kui see, kuhu on paigaldatud KDE, ei tööta rakendus korrektselt, kui sa ei anna selle asukohta KDE-le teada. Selleks tuleb lisada keskkonnamuutujale `KDEDIRS` iga kord enne KDE käivitamist KAlarmi asukoht.

Kui näiteks KDE on paigaldatud asukohta `/opt/kde`, on `KDEDIRS` tavaliselt `/etc/opt/kde:/opt/kde`. Kui paigaldad KAlarmi asukohta `/usr/local`, tuleb määrata `KDEDIRS` väärtuseks `/usr/local:/etc/opt/kde:/opt/kde`, enne kui KDE käivitada.

KAlarmil on spetsiaalne konfiguratsioonivõti, mis lubab määrata, millises keeles dokumentatsioon paigaldada, andes selles käsu ./configure parameetrina ühe või enam keelekoodi. Vaikimisi paigaldatakse dokumentatsioon kõigis saadaolevates keeltes. Paketti kaasatud keelte loendi koos nende koodidega toob ära fail `DOC-LANGUAGES`. Näiteks ainult prantsus- ja ingliskeelse dokumentatsiooni paigaldamiseks anna käsk:

`./configure --enable-doc-language=`"fr en_GB"``

Pane tähele, et see võti ei mõjuta seda, millises keeles kasutajaliidese tõlked on paigaldatud.

Seadistamine
Seadistamine

## Seadistamine

KAlarmi töötamiseks KDE töölaual ei ole vaja midagi spetsiaalselt seadistada. Kui oled KAlarmi esimest korda käivitanud, käivitub see edaspidi igal sisselogimisel ja hakkab jälgima ajastatud häireid.

KAlarmi kasutamiseks mõnel muul töölaual kui KDE tuleb ennekõike tagada, et KAlarm käivituks sisselogimisel automaatselt. Täpsemad juhised leiab failist `INSTALL`, mis on KAlarmiga kaasa pandud.