Kapitel 7. GUI-system

# Kapitel 7. GUI-system

## 7.1. GUI-skrivbordsmiljö

Det finns flera valmöjligheter för den fullständiga GUI-skrivbordsmiljön på Debian-systemet.

Tabell 7.1. Lista över skrivbordsmiljöer

uppgiftspaket | popcon | storlek | beskrivning
--- | --- | --- | ---
`task-gnome-desktop` | I:187 | 9 | Skrivbordsmiljön GNOME
`task-xfce-desktop` | I:88 | 9 | Xfce skrivbordsmiljö
`task-kde-desktop` | I:93 | 6 | Skrivbordsmiljön KDE Plasma
`task-mate-desktop` | I:31 | 9 | Skrivbordsmiljön MATE
`task-cinnamon-desktop` | I:36 | 9 | Skrivbordsmiljön Cinnamon
`task-lxde-desktop` | I:20 | 9 | LXDE skrivbordsmiljö
`task-lxqt-desktop` | I:17 | 9 | LXQt skrivbordsmiljö
`task-gnome-flashback-desktop` | I:9.9 | 6 | GNOME Flashback skrivbordsmiljö

| Tips

Beroendepaket som valts av ett uppgiftsmetapaket kan vara osynkroniserade med det senaste paketövergångsläget under Debian `unstable`/`testing`-miljön. För `task-gnome-desktop` kan du behöva justera paketvalen enligt följande:

- Starta aptitude(8) som `sudo aptitude -u`.

- Flytta markören till "Tasks" och tryck på "Enter".

- Flytta markören till "Slutanvändare" och tryck på "Enter".

- Flytta markören till "GNOME" och tryck på "Enter".

- Flytta markören till `task-gnome-desktop` och tryck på "Enter".

- Flytta markören till "Depends" och tryck på "m" (manuellt valt).

- Flytta markören till "Recommends" och tryck på "m" (manuellt val).

- Flytta markören till "`task-gnome-desktop` " och tryck på "-". (släpp)

- Justera valda paket samtidigt som du tar bort problematiska paket som orsakar paketkonflikter.

- Tryck på "g" för att starta installationen.

Detta kapitel kommer att fokusera mest på Debians standardskrivbordsmiljö: `task-gnome-desktop` som erbjuder GNOME på wayland.

## 7.2. GUI-kommunikationsprotokoll

GUI-kommunikationsprotokoll som används på GNOME-skrivbordet kan vara:

- Wayland (displayserverprotokoll) (inbyggt)

- X Window System kärnprotokoll (via `xwayland`)

Se webbplatsen freedesktop.org för att se hur Wayland-arkitekturen skiljer sig från X Window-arkitekturen.

Från användarens perspektiv kan skillnaderna sammanfattas som:

- Wayland är ett kommunikationsprotokoll för GUI med samma värd: nytt, enklare, snabbare, ingen setuid root-binär

- X Window är ett nätverkskompatibelt GUI-kommunikationsprotokoll: traditionellt, komplext, långsammare, setuid root binärt

För program som använder Wayland-protokollet stöds åtkomsten till deras skärminnehåll från en fjärrvärd av VNC eller RDP. Se även Avsnitt 7.8, ”Fjärrskrivbord”

Moderna X-servrar har MIT Shared Memory Extension och kommunicerar med sina lokala X-klienter med hjälp av det lokala delade minnet. Detta förbigår den nätverkstransparenta Xlib-kommunikationskanalen mellan processer och ger bättre prestanda. Denna situation var bakgrunden till att Wayland skapades som ett kommunikationsprotokoll för enbart lokala GUI:er.

Med hjälp av programmet `xeyes` som startas från GNOME-terminalen kan du kontrollera GUI-kommunikationsprotokollet som används av varje GUI-program.

     $ xeyes

- Om muspekaren är på ett program som "GNOME terminal" som använder Wayland display server protocol, rör sig inte ögonen med muspekaren.

- Om muspekaren befinner sig i ett program som "xterm", som använder X Window Systems kärnprotokoll, rör sig ögonen med muspekaren, vilket visar att X Window-arkitekturen inte är helt isolerad.

Från och med april 2021 har många populära GUI-program som GNOME- och LibreOffice (LO) -program migrerats till Wayland-displayserverprotokollet. Jag ser att `xterm-`, `gitk-`, `chromium-`, `firefox-`, `gimp-`, `dia-` och KDE-applikationer fortfarande använder X Window System-kärnprotokollet.

| Notera
För både xwayland på Wayland och det inbyggda X Window System bör den gamla konfigurationsfilen för X-servern "`/etc/X11/xorg.conf`" inte finnas på systemet. Grafik- och inmatningsenheterna konfigureras nu av kärnan med DRM, KMS och udev. Den inbyggda X-servern har skrivits om för att använda dem. Se"modedb default video mode support" i dokumentationen för Linux-kärnan.

## 7.3. GUI-infrastruktur

Här är några viktiga GUI-infrastrukturpaket för GNOME på Wayland-miljön.

Tabell 7.2. Lista över anmärkningsvärda GUI-infrastrukturpaket

paket | popcon | förpackningsstorlek | beskrivning
--- | --- | --- | ---
`mutter` | V:1, I:24 | 215 | GNOME:s fönsterhanterare mutter [auto]
`xwayland` | V:249, I:329 | 2652 | En X-server som körs på toppen av wayland [auto]
`gnome-remote-desktop` | V:139, I:236 | 2453 | Fjärrskrivbordsdaemon för GNOME som använder PipeWire [auto]
`gnome-tweaks` | V:16, I:228 | 1145 | Avancerade konfigurationsinställningar för GNOME
`gnome-shell-extension-prefs` | V:7, I:121 | 73 | Verktyg för att aktivera / inaktivera GNOME Shell-tillägg

Här betyder "[auto]" att dessa paket installeras automatiskt när `task-gnome-desktop` installeras.

| Tips

`gnome-tweaks` är det oumbärliga konfigurationsverktyget. Till exempel:

- Du kan tvinga fram "Over-Amplification" av ljudvolymen från "General".

- Du kan tvinga "Caps" att bli "Esc" från "Keyboard & Mouse" -> "Keyboard" -> "Additional Layout Option".

| Tips
Detaljerade funktioner i skrivbordsmiljön GNOME kan konfigureras med hjälp av verktyg som startas genom att skriva "`settings`", "`tweaks`" eller "`extensions`" efter att du tryckt på `Super-tangenten`.

## 7.4. GUI-applikationer

Många användbara GUI-program finns nu tillgängliga på Debian. Att installera programpaket som `scribus` (KDE) på GNOME-skrivbordsmiljön är helt acceptabelt eftersom motsvarande funktionalitet inte är tillgänglig under GNOME-skrivbordsmiljön. Men att installera för många paket med duplicerade funktioner kan göra ditt system rörigt.

Här är en lista över GUI-applikationer som fångade mina ögon.

Tabell 7.3. Lista över anmärkningsvärda GUI-applikationer

paket | popcon | förpackningsstorlek | typ | beskrivning
--- | --- | --- | --- | ---
`evolution` | V:25, I:225 | 489 | GNOME | Hantering av personlig information (grupprogram och e-post)
`thunderbird` | V:41, I:103 | 274581 | GTK | E-postklient(Mozilla Thunderbird)
`kontact` | V:1.0, I:9.3 | 2360 | KDE | Hantering av personlig information (grupprogram och e-post)
`libreoffice-writer` | V:107, I:418 | 34123 | LO | ordbehandlare
`abiword` | V:0.9, I:5.2 | 3596 | GNOME | ordbehandlare
`calligrawords` | V:0.2, I:2.9 | 7134 | KDE | ordbehandlare
`scribus` | V:1, I:12 | 32415 | KDE | desktop publishing editor för att redigera PDF-filer
`glabels` | V:0.3, I:2.6 | 1283 | GNOME | etikettredaktör
`libreoffice-calc` | V:104, I:415 | 28733 | LO | kalkylblad
`gnumeric` | V:3, I:11 | 9945 | GNOME | kalkylblad
`calligrasheets` | V:0.1, I:1.8 | 14012 | KDE | kalkylblad
`libreoffice-impress` | V:91, I:414 | 2485 | LO | presentation
`calligrastage` | V:0.1, I:1.8 | 6194 | KDE | presentation
`libreoffice-base` | V:21, I:69 | 5050 | LO | databashantering
`kexi` | V:0.06, I:0.86 | 7565 | KDE | databashantering
`libreoffice-draw` | V:91, I:414 | 11209 | LO | redigerare för vektorgrafik (draw)
`inkscape` | V:11, I:76 | 113353 | GNOME | redigerare för vektorgrafik (draw)
`karbon` | V:0.1, I:2.3 | 4004 | KDE | redigerare för vektorgrafik (draw)
`dia` | V:1, I:15 | 3846 | GTK | editor för flödesscheman och diagram
`gimp` | V:41, I:214 | 32779 | GTK | bitmappsgrafikredigerare (paint)
`shotwell` | V:14, I:243 | 6334 | GTK | digital fotoorganisatör
`digikam` | V:1.5, I:8.6 | 325 | KDE | digital fotoorganisatör
`darktable` | V:4, I:11 | 35876 | GTK | lighttable och mörkrum för fotografer
`gnome-video-trimmer` | V:0.2, I:1.1 | 1665 | GNOME | lossless cutting of video files
`kdenlive` | V:3, I:22 | 19821 | KDE | non-linear video editor
`shotcut` | V:1.0, I:7.1 | 7943 | Qt-app | non-linear video editor
`openshot-qt` | V:0.9, I:9.3 | 196007 | Qt-app | non-linear video editor
`flowblade` | V:0.2, I:2.3 | 42213 | GTK | non-linear video editor
`planner` | V:0.1, I:3.2 | 1400 | GNOME | projektledning
`calligraplan` | V:0.1, I:1.8 | 23545 | KDE | projektledning
`gnucash` | V:2.3, I:7.2 | 29451 | GNOME | personlig redovisning
`homebank` | V:0.3, I:1.7 | 3194 | GTK | personlig redovisning
`kmymoney` | V:0.5, I:2.0 | 19289 | KDE | personlig redovisning
`frescobaldi` | V:0.2, I:1.5 | 11102 | Qt-app | LilyPond sheet music text editor
`librecad` | V:1, I:12 | 9164 | Qt-app | cAD-system (datorstödd konstruktion) (2D)
`freecad` | V:1, I:19 | 112 | Qt-app | cAD-system (datorstödd konstruktion) (3D)
`kicad` | V:3, I:13 | 222895 | GTK | programvara för elektroniska scheman och PCB-design
`xsane` | V:8, I:129 | 1512 | GTK | skanner frontend
`libreoffice-math` | V:87, I:417 | 1958 | LO | editor för matematiska ekvationer/formler
`calibre` | V:7, I:26 | 69924 | KDE | e-bokskonverterare och bibliotekshantering
`fbreader` | V:0.6, I:6.0 | 3827 | GTK | e-bokläsare
`evince` | V:72, I:282 | 942 | GNOME | dokument(pdf)-visare
`okular` | V:41, I:129 | 4419 | KDE | dokument(pdf)-visare
`x11-apps` | V:30, I:440 | 2461 | ren X-app | xeyes(1), etc.
`x11-utils` | V:222, I:551 | 651 | ren X-app | xev(1), xwininfo(1), etc.

## 7.5. Användarkataloger

Standardnamnen för användarkataloger som "`~/Desktop`", "`~/Documents`", ..., som används av Desktop-miljön beror på vilken språkdräkt som används vid systeminstallationen. Du kan återställa dem till de engelska namnen genom att:

     $ LANGUAGE=C xdg-user-dirs-update --force

Sedan flyttar du manuellt alla data till de nyare katalogerna. Se xdg-user-dirs-update(1).

Du kan också ge dem valfria namn genom att redigera "`~/.config/user-dirs.dirs`". Se user-dirs.dirs(5).

## 7.6. Typsnitt

Många användbara skalbara teckensnitt finns tillgängliga för användare på Debian. Användarens problem är hur man undviker redundans och hur man konfigurerar delar av installerade teckensnitt så att de inaktiveras. Annars kan värdelösa val av teckensnitt fördärva menyerna i dina GUI-program.

Debian-systemet använder FreeType 2.0-biblioteket för att rastrera många skalbara teckensnittsformat för skärm och utskrift:

- Typ 1 (PostScript)-teckensnitt som använder kubiska Bézier-kurvor (nästan föråldrat format)

- TrueType-teckensnitt som använder kvadratiska Bézier-kurvor (bra valformat)

- OpenType-teckensnitt som använder kubiska Bézier-kurvor (bästa val av format)

### 7.6.1. Grundläggande teckensnitt

Följande tabell har sammanställts i hopp om att hjälpa användare att välja lämpliga skalbara teckensnitt med tydlig förståelse för den metriska kompatibiliteten och glyftäckningen. De flesta teckensnitt täcker alla latinska, grekiska och kyrilliska tecken. Det slutliga valet av aktiverade teckensnitt kan också påverkas av din estetik. Dessa teckensnitt kan användas för skärmvisning eller för pappersutskrift.

Tabell 7.4. Lista över anmärkningsvärda TrueType- och OpenType-teckensnitt

paket | popcon | storlek | sans | serif | mono | anmärkning om teckensnitt
--- | --- | --- | --- | --- | --- | ---
fonts-cantarell | V:173, I:285 | 224 | 59 | - | - | Cantarell (GNOME 3, display)
fonts-noto | I:151 | 30 | 61 | 63 | 40 | Noto-teckensnitt (Google, flerspråkigt med CJK)
fonts-dejavu | I:384 | 34 | 58 | 68 | 40 | DejaVu (GNOME 2, MCM:Verdana, utökad Bitstream Vera)
fonts-liberation2 | V:44, I:168 | 15 | 56 | 60 | 40 | Liberation-teckensnitt för LibreOffice (Red Hat, MCMATC)
fonts-croscore | V:20, I:36 | 5260 | 56 | 60 | 40 | Chrome OS: Arimo, Tinos och Cousine (Google, MCMATC)
fonts-crosextra-carlito | V:20, I:91 | 2696 | 57 | - | - | Chrome OS: Carlito (Google, MCM:Calibri )
fonts-crosextra-caladea | V:12, I:85 | 347 | - | 55 | - | Chrome OS: Caladea (Google, MCM:Cambria ) (endast latin )
fonts-freefont-ttf | V:79, I:203 | 14460 | 57 | 59 | 40 | GNU FreeFont (utökad URW Nimbus)
fonts-quicksand | V:207, I:447 | 392 | 56 | - | - | Debian task-desktop, Quicksand (display, endast latin)
fonts-hack | V:34, I:136 | 2507 | - | - | 40 P | Ett typsnitt utformat för källkod Hack (Facebook)
fonts-sil-gentiumplus | V:0, I:28 | 14345 | - | 54 | - | Gentium SIL
fonts-sil-charis | V:1, I:28 | 6704 | - | 59 | - | Charis SIL
fonts-urw-base35 | V:190, I:528 | 15558 | 56 | 60 | 40 | URW Nimbus (Nimbus Sans, Roman No. 9 L, Mono L, MCAHTC)
fonts-ubuntu | V:2.2, I:4.7 | 4339 | 58 | - | 33 P | Ubuntu-teckensnitt (display)
fonts-terminus | V:0.3, I:4.0 | 451 | - | - | 33 | Coola teckensnitt för terminaler i retrostil
ttf-mscorefonts-installer | V:1, I:39 | 85 | 56? | 60 | 40 | Nedladdare av Microsofts icke-fria teckensnitt (se nedan)

Här:

- "MCM" står för "metrisk kompatibel med teckensnitt som tillhandahålls av Microsoft"

- "MCMATC" står för "metrisk kompatibel med teckensnitt som tillhandahålls av Microsoft: Arial, Times New Roman, Courier New"

- "MCAHTC" står för "metrisk kompatibel med teckensnitt som tillhandahålls av Adobe: Helvetica, Times, Courier"

- Siffrorna i kolumnerna för typsnitt står för den ungefärliga relativa "M"-bredden för samma typsnitt i punktstorlek.

- "P" i kolumner av monotyp typsnitt står för dess användbarhet för programmering med tydligt urskiljbara "0"/"O" och "1"/"I"/"l".

- Paketet `ttf-mscorefonts-installer` hämtar Microsofts"Core fonts for the Web" och installerar Arial, Times New Roman, Courier New, Verdana, ... . Dessa installerade teckensnittsdata är icke-fria data.

Många gratis latinska teckensnitt har sin härkomst spårad till URW Nimbus-familjen eller Bitstream Vera.

| Tips
Om din lokal behöver teckensnitt som inte täcks väl av ovanstående teckensnitt, använd aptitude för att kontrollera under uppgiftspaket som listas under "Uppgifter" -> "Lokalisering". De teckensnittspaket som listas som "Depends:" eller "Recommends:" i uppgiftspaketen för lokalisering är de primära kandidaterna.

### 7.6.2. Rasterisering av teckensnitt

Debian använder FreeType för att rastrera teckensnitt. Dess infrastruktur för val av teckensnitt tillhandahålls av teckensnittskonfigurationsbiblioteket Fontconfig.

Tabell 7.5. Lista över viktiga teckensnittsmiljöer och relaterade paket

paket | popcon | storlek | beskrivning
--- | --- | --- | ---
`libfreetype6` | V:583, I:997 | 1018 | Bibliotek för rastrering av FreeType-teckensnitt
`libfontconfig1` | V:573, I:810 | 344 | Fontconfig bibliotek för konfiguration av teckensnitt
`fontconfig` | V:464, I:692 | 415 | `fc-*`: CLI-kommandon för Fontconfig
`font-manager` | V:2.4, I:7.0 | 1116 | Fonthanterare: GUI-kommando för Fontconfig
`nautilus-font-manager` | V:0.11, I:0.43 | 38 | Nautilus-tillägg för Font Manager

| Tips

Vissa teckensnittspaket, t.ex. `fonts-noto*`, installerar för många teckensnitt. Du kanske också vill ha vissa teckensnittspaket installerade men inaktiverade under normala användningsförhållanden. De multipla glyferna förväntas för vissa Unicode-kodpunkter på grund av Han-unifiering och oönskade gliphs kan väljas av det okonfigurerade Fontconfig-biblioteket. Ett av de mest irriterande fallen är "U+3001 IDEOGRAPHIC COMMA" och "U+3002 IDEOGRAPHIC FULL STOP" bland CJK-länder. Du kan enkelt undvika denna problematiska situation genom att konfigurera tillgängligheten för teckensnitt med hjälp av Font Manager GUI (font-manager).

Du kan även lista konfigurationsstatus för teckensnitt från kommandoraden.

- "`fc-match(1)`" för fontconfig-teckensnittets standard

- "`fc-list(1)`" för tillgängliga fontconfig-teckensnitt

Du kan konfigurera teckensnittets konfigurationsstatus från textredigeraren, men det är inte trivialt. Se fonts.conf(5).

## 7.7. Sandlåda

Många GUI-program på Linux finns tillgängliga i binära format från andra källor än Debian.

- AppImage -- Linux-appar som kan köras var som helst

- FLATHUB -- Appar för Linux, här hittar du dem

- snapcraft -- Appbutiken för Linux

| Varning
Binärfiler från dessa webbplatser kan innehålla proprietära, non-free programvarupaket.

Det finns ett visst existensberättigande för dessa distributioner i binärt format för användare av fri programvara som använder Debian, eftersom de kan rymma en ren uppsättning bibliotek som används för varje program av respektive uppströmsutvecklare oberoende av de som tillhandahålls av Debian.

Den inneboende risken med att köra externa binärfiler kan minskas genom att använda sandlådemiljön som utnyttjar moderna säkerhetsfunktioner i Linux (se Avsnitt 4.7.5, ”Säkerhetsfunktioner i Linux”).

- För binärfiler från AppImage och vissa uppströmswebbplatser, kör dem i Firejail med manuell konfiguration.

- För binärfiler från FLATHUB, kör dem i Flatpak (ingen manuell konfiguration krävs)

- För binärfiler från snapcraft, kör dem i Snap . (Ingen manuell konfiguration krävs. Kompatibel med daemonprogram.)

Paketet `xdg-desktop-portal` tillhandahåller ett standardiserat API för vanliga skrivbordsfunktioner. Se xdg-desktop-portal (flatpak) och xdg-desktop-portal (snap) .

Tabell 7.6. Lista över viktiga sandlådemiljöer och relaterade paket

paket | popcon | storlek | beskrivning
--- | --- | --- | ---
`flatpak` | V:107, I:115 | 9278 | Flatpak-ramverk för applikationsdistribution för skrivbordsappar
`gnome-software-plugin-flatpak` | V:30, I:42 | 283 | Flatpak-stöd för GNOME-programvara
`snapd` | V:61, I:64 | 78931 | Daemon och verktyg som möjliggör snap-paket
`gnome-software-plugin-snap` | V:1.5, I:2.3 | 145 | Snap-stöd för GNOME-programvara
`xdg-desktop-portal` | V:365, I:434 | 2291 | portal för desktop-integration för Flatpak och Snap
`xdg-desktop-portal-gtk` | V:329, I:432 | 715 | xdg-desktop-portal backend för gtk (GNOME)
`xdg-desktop-portal-kde` | V:79, I:111 | 3324 | xdg-desktop-portal backend för Qt (KDE)
`xdg-desktop-portal-wlr` | V:2.3, I:5.4 | 159 | xdg-desktop-portal backend för wlroots (Wayland)
`firejail` | V:1.3, I:4.7 | 1827 | ett SUID-säkerhetssandlådeprogram firejail för användning med AppImage

Den här sandlådemiljön är mycket lik apparna i operativsystemet för smarta telefoner, där apparna körs under kontrollerad resursåtkomst.

Vissa stora GUI-program, t.ex. webbläsare på Debian, använder också sandboxmiljöteknik internt för att göra dem säkrare.

## 7.8. Fjärrskrivbord

Tabell 7.7. Lista över anmärkningsvärda fjärråtkomstservrar

Åtkomst till skrivbordet och program som använder Wayland-protokollet och körs på fjärrvärden stöds av GNOME Remote Desktop på fjärrvärden via VNC eller RDP till den lokala klienten.

Tillgång till skrivbordsfunktioner i alla virtuella QEMU-maskiner stöds av SPICE-protokollet (Simple Protocol for Independent Computing Environments).

paket | popcon | storlek | protokoll | beskrivning
--- | --- | --- | --- | ---
`gnome-remote-desktop` | V:139, I:236 | 2453 | RDP | GNOME-server för fjärrskrivbord
`xrdp` | V:27, I:29 | 4669 | RDP | xrdp, RDP-server (Remote Desktop Protocol)
`x11vnc` | V:9, I:44 | 1863 | RFB (VNC) | x11vnc, VNC-server (Remote Framebuffer Protocol)
`tigervnc-standalone-server` | V:5, I:15 | 2960 | RFB (VNC) | TigerVNC, fjärrserver för VNC (Framebuffer Protocol)
`gnome-connections` | V:6, I:139 | 1695 | RDP, RFB (VNC) | GNOME fjärrskrivbordsklient
`vinagre` | V:1, I:23 | 4249 | RDP, RFB (VNC), SPICE, SSH | Vinagre: GNOME-klient för fjärrskrivbord
`remmina` | V:16, I:62 | 983 | RDP, RFB (VNC), SPICE, SSH, ... | Remmina: GTK-klient för fjärrskrivbord
`krdc` | V:2, I:14 | 4144 | RDP, RFB (VNC) | KRDC: KDE-klient för fjärrskrivbord
`virt-viewer` | V:3, I:38 | 1278 | RFB (VNC), SPICE | Virtual Machine Managers GUI-visningsklient för gästoperativsystemet

## 7.9. Anslutning till X-server

Det finns flera sätt att ansluta från ett program på en fjärrvärd till X-servern, inklusive `xwayland` på den lokala värden.

Tabell 7.8. Lista över anslutningsmetoder till X-servern

paket | popcon | storlek | kommando | beskrivning
--- | --- | --- | --- | ---
`openssh-server` | V:772, I:820 | 3594 | `sshd` med alternativet `X11-vidarebefordran` | SSH-server (säker)
`openssh-client` | V:657, I:996 | 3521 | `ssh -X` | SSH-klient (säker)
`xauth` | V:189, I:973 | 81 | `xauth` | X authority filverktyg
`x11-xserver-utils` | V:304, I:528 | 559 | `xhost` | serveråtkomstkontroll för X

### 7.9.1. Lokal anslutning till X-server

Åtkomst till den lokala X-servern för de lokala program som använder X core-protokollet kan anslutas lokalt via ett lokalt UNIX-domänuttag. Detta kan godkännas av auktoritetsfilen som innehåller en åtkomstcookie. Behörighetsfilens plats identifieras av miljövariabeln "`$XAUTHORITY`" och X-display identifieras av miljövariabeln "`$DISPLAY`". Eftersom dessa normalt ställs in automatiskt behövs ingen speciell åtgärd, t.ex. "`gitk`" som följande.

    username $ gitk

| Notera
För `xwayland` har `XAUTHORITY` ett värde som "`/run/user/1000/.mutter-Xwaylandauth.YVSU30`".

### 7.9.2. Fjärranslutning till X-server

Åtkomst till den lokala X-serverskärmen från fjärrprogram som använder X core-protokollet stöds genom att använda funktionen X11 forwarding.

- Öppna en `gnome-terminal` på den lokala värden.

- Kör ssh(1) med alternativet `-X` för att upprätta en anslutning till fjärrplatsen enligt följande.

      localname @ localhost $ ssh -q -X loginname@remotehost.domain
      Password:

- Kör ett X-programkommando, t.ex. "`gitk`", på fjärrplatsen på följande sätt.

      loginname @ remotehost $ gitk

Den här metoden kan visa utdata från en fjärrstyrd X-klient som om den vore lokalt ansluten via ett lokalt UNIX-domänuttag.

Se Avsnitt 6.3, ”Server och verktyg för fjärråtkomst (SSH)” för SSH/SSHD.

| Varning
En fjärransluten TCP/IP-anslutning till X-servern är av säkerhetsskäl inaktiverad som standard på Debian-systemet. Aktivera dem inte genom att helt enkelt ställa in ”`xhost +`” eller genom att aktivera XDMCP-anslutning, om du kan undvika det.

### 7.9.3. X-server chroot-anslutning

Åtkomst till X-servern för de program som använder X-kärnprotokollet och körs på samma värd men i en miljö som chroot där auktoritetsfilen inte är tillgänglig, kan auktoriseras på ett säkert sätt med `xhost` genom att använda användarbaserad åtkomst, t.ex. "`gitk`" enligt följande.

    username $ xhost + si:localuser:root ; sudo chroot /path/to
    # cd /src
    # gitk
    # exit
    username $ xhost -

## 7.10. Urklipp

För att klippa text till klippbordet, se Avsnitt 1.4.4, ”Operationer med musen”.

För att klippa grafik till klippbordet, se Avsnitt 11.6, ”Grafiska dataverktyg”.

Vissa CLI-kommandon kan också manipulera urklipp för tecken (PRIMARY och CLIPBOARD).

Tabell 7.9. Lista över program relaterade till manipulering av tecken urklipp

paket | popcon | förpackningsstorlek | lokation | beskrivning
--- | --- | --- | --- | ---
`xsel` | V:7, I:42 | 55 | X | kommandoradsgränssnitt för X-val (urklipp)
`xclip` | V:18, I:79 | 62 | X | kommandoradsgränssnitt för X-val (urklipp)
`wl-clipboard` | V:9, I:27 | 174 | Wayland | `wl-copy` `wl-paste`: kommandoradsgränssnitt för Waylands urklipp
`gpm` | V:8.2, I:9.1 | 524 | Linux-konsol | en daemon som fångar upp mushändelser på Linux-konsolen

Kapitel 6. Nätverkstillämpningar |  | Kapitel 8. I18N och L10N