Cap. 7. Sistemul de interfață grafică

# Cap. 7. Sistemul de interfață grafică

## 7.1. Mediul de birou cu interfață grafică

Există mai multe opțiuni pentru mediul grafic de birou în sistemul Debian.

Tabel 7.1. Lista mediilor grafice de birou

pachetul de sarcini | popcon(popularitate) | dimensiune | descriere
--- | --- | --- | ---
`task-gnome-desktop` | I:190 | 9 | mediul grafic de birou GNOME
`task-xfce-desktop` | I:88 | 9 | mediul grafic de birou Xfce
`task-kde-desktop` | I:93 | 6 | mediul grafic de birou KDE Plasma
`task-mate-desktop` | I:32 | 9 | mediul grafic de birou MATE
`task-cinnamon-desktop` | I:37 | 9 | mediul grafic de birou Cinnamon
`task-lxde-desktop` | I:20 | 9 | mediul grafic de birou LXDE
`task-lxqt-desktop` | I:16 | 9 | mediul grafic de birou LXQt
`task-gnome-flashback-desktop` | I:9.8 | 6 | mediul grafic de birou GNOME Flashback

| Indicație

Pachetele de dependențe selectate de un metapachet de sarcini pot fi nesincronizate cu cea mai recentă stare de tranziție a pachetului în mediul Debian `unstable`/`testing`. Pentru `task-gnome-desktop`, poate fi necesar să ajustați selecțiile de pachete după cum urmează:

- Porniți aptitude(8) ca `sudo aptitude -u`.

- Deplasați cursorul la „Sarcini” și apăsați tasta «Enter».

- Deplasați cursorul la „Utilizator” și apăsați tasta «Enter».

- Deplasați cursorul la „GNOME” și apăsați tasta «Enter».

- Deplasați cursorul la `task-gnome-desktop` și apăsați tasta «Enter».

- Deplasați cursorul la „Depinde” și apăsați tasta «m» (selectat manual).

- Deplasați cursorul la „Recomandă” și apăsați tasta «m» (selectat manual).

- Deplasați cursorul la `task-gnome-desktop` și apăsați tasta «-». (abandonare)

- Ajustați pachetele selectate, eliminând cele problematice care provoacă conflicte între pachete.

- Apăsați tasta «g» pentru a începe instalarea.

Acest capitol se va concentra în principal pe mediul grafic de birou implicit al Debian: `task-gnome-desktop` care oferă GNOME pe wayland.

## 7.2. Protocolul de comunicare al interfeței grafice

Protocolul de comunicare al interfeței grafice utilizat în mediul grafic de birou GNOME poate fi:

- Wayland (protocol server de afișare) (nativ)

- protocolul central al sistemului X Window (via `xwayland`)

Vă rugăm să consultați situl freedesktop.org pentru a afla în ce fel arhitectura Wayland diferă de arhitectura X Window.

Din perspectiva utilizatorului, diferențele pot fi rezumate în mod colocvial astfel:

- Wayland este un protocol de comunicare cu interfața grafică pe aceeași gazdă: nou, mai simplu, mai rapid, fără binar setuid root

- X Window este un protocol de comunicare cu interfața grafică cu capacitate de rețea: tradițional, complex, mai lent, binar setuid root

Pentru aplicațiile care utilizează protocolul Wayland, accesul la conținutul afișat pe ecranul acestora de la o gazdă la distanță este acceptat de VNC sau RDP. Consultați Secțiune 7.8, „Mediu de birou la distanță”

Serverele X moderne dispun de MIT Shared Memory Extension și comunică cu clienții X locali utilizând memoria partajată locală. Acest lucru ocolește canalul de comunicare interproces Xlib transparent pentru rețea și îmbunătățește performanța. Această situație a stat la baza creării Wayland ca protocol de comunicare cu interfața grafică de utilizator (GUI) numai local.

Folosind programul `xeyes` pornit din terminalul GNOME, puteți verifica protocolul de comunicare GUI utilizat de fiecare aplicație GUI.

     $ xeyes

- Dacă cursorul mouse-ului se află pe o aplicație precum „GNOME terminal” care utilizează protocolul serverului de afișare Wayland, ochii nu se mișcă odată cu cursorul mouse-ului.

- Dacă cursorul mouse-ului se află pe o aplicație precum „xterm”, care utilizează protocolul de bază al sistemului X Window, ochii se mișcă odată cu cursorul mouse-ului, dezvăluind natura nu tocmai izolată a arhitecturii X Window.

Începând cu aprilie 2021, multe aplicații GUI populare, precum GNOME și LibreOffice (LO), au fost migrate la protocolul serverului de afișare Wayland. Văd că `xterm`, `gitk`, `chromium`, `firefox`, `gimp`, `dia` și aplicațiile KDE încă utilizează protocolul central al sistemului X Window.

| Notă

Atât pentru xwayland pe Wayland, cât și pentru sistemul nativ X Window, vechiul fișier de configurare a serverului X „`/etc/X11/xorg.conf`” nu ar trebui să existe în sistem. Plăcile grafice și dispozitivele de intrare sunt acum configurate de către nucleu cu DRM, KMS și udev. Serverul X nativ a fost rescris pentru a le utiliza. Consultați „suportul modului video implicit modedb” în documentația nucleului Linux.

## 7.3. Infrastructura de interfață grafică

Iată câteva pachete importante de infrastructură de interfață grafică pentru mediul grafic de birou GNOME în Wayland.

Tabel 7.2. Lista pachetelor importante de infrastructură de interfață grafică

pachet | popcon(popularitate) | dimensiunea pachetului | descriere
--- | --- | --- | ---
`mutter` | V:1, I:24 | 215 | Administratorul de ferestre mutter al GNOME [auto]
`xwayland` | V:252, I:332 | 2540 | Un server X care rulează pe wayland [auto]
`gnome-remote-desktop` | V:135, I:238 | 2444 | Demon de mediu de birou la distanță pentru GNOME folosind PipeWire [auto]
`gnome-tweaks` | V:16, I:231 | 1145 | Opțiuni avansate de configurare pentru GNOME
`gnome-shell-extension-prefs` | V:7, I:126 | 72 | Instrument pentru activarea/dezactivarea extensiilor GNOME Shell

Aici, „[auto]” înseamnă că aceste pachete sunt instalate automat atunci când este instalat pachetul `task-gnome-desktop`.

| Indicație

`gnome-tweaks` este instrumentul de configurare indispensabil. De exemplu:

- Puteți forța „supra-amplificarea” volumului sunetului din „General”.

- Puteți forța „Caps” să devină „Esc” din «Tastatură și mouse» -> «Tastatură» -> «Opțiuni suplimentare de configurare».

| Indicație
Caracteristicile detaliate ale mediului grafic de birou GNOME pot fi configurate cu ajutorul instrumentelor pornite prin tastarea „`settings`”, „`tweaks`” sau „`extensions`” după apăsarea tastei `Super`.

## 7.4. Aplicații cu interfață grafică

Multe aplicații utile cu interfață grafică sunt disponibile acum în Debian. Instalarea pachetelor software precum `scribus` (KDE) în mediul grafic de birou GNOME este acceptabilă, deoarece funcționalitatea corespunzătoare nu este disponibilă în mediul grafic de birou GNOME. Însă instalarea unui număr prea mare de pachete cu funcționalități duplicate poate aglomera sistemul.

Iată o listă cu aplicațiile cu interfață grafică care mi-au atras atenția.

Tabel 7.3. Lista aplicațiilor cu interfață grafică notabile

pachet | popcon(popularitate) | dimensiunea pachetului | tipul | descriere
--- | --- | --- | --- | ---
`evolution` | V:26, I:228 | 488 | GNOME | gestionarea informațiilor personale (software de lucru în grup și poșta electronică)
`thunderbird` | V:42, I:105 | 274189 | GTK | client de poștă electronică (Mozilla Thunderbird)
`kontact` | V:1, I:11 | 2305 | KDE | gestionarea informațiilor personale (software de lucru în grup și poșta electronică)
`libreoffice-writer` | V:98, I:422 | 33285 | LO | procesor de text
`abiword` | V:0.9, I:4.9 | 3596 | GNOME | procesor de text
`calligrawords` | V:0.3, I:3.1 | 6932 | KDE | procesor de text
`scribus` | V:1, I:13 | 32423 | KDE | editor de tehnoredactare computerizată pentru editarea fișierelor PDF
`glabels` | V:0.4, I:2.7 | 1283 | GNOME | editor de etichete
`libreoffice-calc` | V:94, I:419 | 28299 | LO | foaie de calcul
`gnumeric` | V:3, I:11 | 9958 | GNOME | foaie de calcul
`calligrasheets` | V:0.2, I:2.0 | 13593 | KDE | foaie de calcul
`libreoffice-impress` | V:81, I:417 | 2443 | LO | prezentare
`calligrastage` | V:0.1, I:1.9 | 6011 | KDE | prezentare
`libreoffice-base` | V:20, I:71 | 4984 | LO | gestionare a bazei de date
`kexi` | V:0.05, I:0.76 | 7565 | KDE | gestionare a bazei de date
`libreoffice-draw` | V:82, I:418 | 10995 | LO | editor de grafică vectorială (desen)
`inkscape` | V:12, I:78 | 112538 | GNOME | editor de grafică vectorială (desen)
`karbon` | V:0.2, I:2.4 | 3958 | KDE | editor de grafică vectorială (desen)
`dia` | V:1, I:17 | 3802 | GTK | editor de diagrame și organigrame
`gimp` | V:44, I:216 | 32791 | GTK | editor grafic (pictură)
`shotwell` | V:14, I:246 | 6334 | GTK | organizator de fotografii digitale
`digikam` | V:1.5, I:8.3 | 324 | KDE | organizator de fotografii digitale
`darktable` | V:4, I:11 | 35876 | GTK | masă de lumină și cameră obscură pentru fotografi
`planner` | V:0.2, I:4.4 | 1400 | GNOME | gestionarea proiectelor
`calligraplan` | V:0.2, I:3.0 | 23545 | KDE | gestionarea proiectelor
`gnucash` | V:2.2, I:7.0 | 29455 | GNOME | contabilitate personală
`homebank` | V:0.3, I:1.6 | 3194 | GTK | contabilitate personală
`lilypond` | V:0.7, I:5.5 | 16924 | - | compozitor de partituri muzicale
`kmymoney` | V:0.5, I:1.9 | 18945 | KDE | contabilitate personală
`librecad` | V:1, I:14 | 9164 | aplicație Qt | sistem de proiectare asistată de calculator (CAD) (2D)
`freecad` | V:1, I:21 | 112 | aplicație Qt | sistem de proiectare asistată de calculator (CAD) (3D)
`kicad` | V:3, I:15 | 212240 | GTK | software pentru proiectarea schemelor electronice și a plăcilor cu circuite imprimate
`xsane` | V:9, I:129 | 1512 | GTK | interfață scaner
`libreoffice-math` | V:76, I:421 | 1912 | LO | editor de ecuații/formule matematice
`calibre` | V:7, I:24 | 65193 | KDE | convertor de cărți electronice și gestionarea bibliotecii
`fbreader` | V:0.7, I:5.8 | 3827 | GTK | cititor de cărți electronice
`evince` | V:72, I:285 | 942 | GNOME | program de vizualizare a documentelor(pdf)
`okular` | V:33, I:131 | 4419 | KDE | program de vizualizare a documentelor(pdf)
`x11-apps` | V:30, I:445 | 2461 | aplicație X pură | xeyes(1), etc.
`x11-utils` | V:225, I:555 | 651 | aplicație X pură | xev(1), xwininfo(1), etc.

## 7.5. Directoarele utilizatorilor

Numele implicite pentru directoarele utilizatorilor, cum ar fi „`~/Desktop`”, „`~/Documents`”, ..., utilizate de mediul grafic de birou, depind de configurația regională utilizată pentru instalarea sistemului. Le puteți reinițializa la cele în limba engleză astfel:

     $ LANGUAGE=C xdg-user-dirs-update --force

Apoi mutați manual toate datele în directoarele mai noi. Consultați xdg-user-dirs-update(1).

De asemenea, le puteți atribui orice nume dorit, editând „`~/.config/user-dirs.dirs`”. Consultați user-dirs.dirs(5).

## 7.6. Tipuri de litere

Utilizatorii Debian au la dispoziție numeroase fonturi scalabile utile. Preocuparea utilizatorilor este cum să evite redundanța și cum să configureze dezactivarea anumitor fonturi instalate. În caz contrar, fonturile inutile pot aglomera meniurile aplicațiilor cu interfață grafică.

Sistemul Debian utilizează biblioteca FreeType 2.0 pentru a reproduce multe formate de fonturi scalabile pentru ecran și imprimare:

- Fonturi de tip 1 (PostScript) care utilizează curbe Bézier cubice (format aproape învechit)

- Fonturi TrueType care utilizează curbe Bézier cuadratice (format recomandat)

- Fonturi OpenType care utilizează curbe Bézier cubice (cel mai bun format)

### 7.6.1. Fonturi de bază

Tabelul următor a fost întocmit în speranța de a ajuta utilizatorii să aleagă fonturi scalabile adecvate, cu o înțelegere clară a compatibilității metrice și a acoperirii glifelor. Majoritatea fonturilor acoperă toate caracterele latine, grecești și chirilice. Alegerea finală a fonturilor activate poate fi influențată și de preferințele estetice. Aceste fonturi pot fi utilizate pentru afișarea pe ecran sau pentru imprimarea pe hârtie.

Tabel 7.4. Lista fonturilor notabile TrueType și OpenType

pachet | popcon(popularitate) | dimensiune | sans | serif | mono | informații despre font
--- | --- | --- | --- | --- | --- | ---
fonts-cantarell | V:177, I:290 | 224 | 59 | - | - | Cantarell (GNOME 3, afișare)
fonts-noto | I:151 | 30 | 61 | 63 | 40 | Fonturi Noto (Google, multi-lingvistice cu CJK)
fonts-dejavu | I:388 | 34 | 58 | 68 | 40 | DejaVu (GNOME 2, MCM:Verdana, extins Bitstream Vera)
fonts-liberation2 | V:49, I:180 | 15 | 56 | 60 | 40 | Fonturi Liberation pentru LibreOffice (Red Hat, MCMATC)
fonts-croscore | V:20, I:37 | 5260 | 56 | 60 | 40 | Chrome OS: Arimo, Tinos și Cousine (Google, MCMATC)
fonts-crosextra-carlito | V:20, I:93 | 2696 | 57 | - | - | Chrome OS: Carlito (Google, MCM:Calibri )
fonts-crosextra-caladea | V:12, I:87 | 347 | - | 55 | - | Chrome OS: Caladea (Google, MCM:Cambria ) (doar Latin)
fonts-freefont-ttf | V:78, I:204 | 14460 | 57 | 59 | 40 | GNU FreeFont (URW Nimbus extins)
fonts-quicksand | V:207, I:451 | 392 | 56 | - | - | Debian task-desktop, Quicksand (afișare, doar Latin)
fonts-hack | V:33, I:136 | 2507 | - | - | 40 P | Un tip de font conceput pentru codul sursă Hack (Facebook)
fonts-sil-gentiumplus | I:29 | 14345 | - | 54 | - | Gentium SIL
fonts-sil-charis | V:1, I:28 | 6704 | - | 59 | - | Charis SIL
fonts-urw-base35 | V:185, I:531 | 15558 | 56 | 60 | 40 | URW Nimbus (Nimbus Sans, Roman No. 9 L, Mono L, MCAHTC)
fonts-ubuntu | V:2.1, I:4.9 | 4339 | 58 | - | 33 P | Fonturi Ubuntu (afișare)
fonts-terminus | V:0.3, I:3.9 | 451 | - | - | 33 | Fonturi retro faine pentru terminale
ttf-mscorefonts-installer | V:1, I:41 | 85 | 56? | 60 | 40 | Descărcător de fonturi Microsoft care nu sunt libere (vedeți mai jos)

Aici:

- „MCM” înseamnă „compatibil metric cu fonturile furnizate de Microsoft”

- „MCMATC” înseamnă „compatibil metric cu fonturile furnizate de Microsoft: Arial, Times New Roman, Courier New”

- „MCAHTC” înseamnă „metric compatibil cu fonturile furnizate de Adobe: Helvetica, Times, Courier”

- Numerele din coloanele tipului de font reprezintă lățimea relativă aproximativă „M” pentru fontul cu aceeași dimensiune a punctului.

- Litera „P” din coloanele cu font mono indică utilitatea acestuia pentru programare, având caractere „0”/„O” și „1”/„I”/„l” clar distincte.

- Pachetul `ttf-mscorefonts-installer` descarcă „Core fonts for the Web” și instalează Arial, Times New Roman, Courier New, Verdana, ... . Aceste date de fonturi instalate nu sunt date libere.

Multe fonturi latine libere își au originea în familia URW Nimbus sau Bitstream Vera.

| Indicație
Dacă configurația dvs. regională necesită fonturi care nu sunt acoperite corespunzător de fonturile de mai sus, vă rugăm să utilizați aptitude pentru a verifica pachetele de sarcini listate la „Sarcini” -> „Localizare”. Pachetele de fonturi listate ca „Depinde de:” sau „Recomandă:” în pachetele de sarcini de regionalizare sunt principalele candidate.

### 7.6.2. Conversia și redarea fonturilor

Debian utilizează FreeType pentru conversia și redarea fonturilor. Infrastructura sa de selectare a fonturilor este furnizată de biblioteca de configurare a fonturilor Fontconfig.

Tabel 7.5. Lista mediilor de fonturi notabile și a pachetelor asociate

pachet | popcon(popularitate) | dimensiune | descriere
--- | --- | --- | ---
`libfreetype6` | V:584, I:997 | 1022 | FreeType bibliotecă de conversie și redare a fonturilor
`libfontconfig1` | V:575, I:815 | 344 | Fontconfig bibliotecă de configurare a fonturilor
`fontconfig` | V:467, I:696 | 415 | `fc-*`: comenzi în linia de comandă pentru Fontconfig
`font-manager` | V:2.3, I:6.7 | 1116 | Font Manager: comenzi din interfață grafică pentru Fontconfig
`nautilus-font-manager` | V:0.09, I:0.40 | 38 | Extensie Nautilus pentru Font Manager

| Indicație

Unele pachete de fonturi, cum ar fi `fonts-noto*`, instalează prea multe fonturi. Este posibil să doriți să păstrați unele pachete de fonturi instalate, dar dezactivate în condiții normale de utilizare. Mai multe glyphs sunt așteptate pentru unele puncte de cod Unicode din cauza unificării Han, iar glyphs nedorite pot fi alese de biblioteca Fontconfig neconfigurată. Unul dintre cele mai enervante cazuri este „U+3001 IDEOGRAPHIC COMMA” și „U+3002 IDEOGRAPHIC FULL STOP” în țările CJK. Puteți evita cu ușurință această situație problematică configurând disponibilitatea fonturilor folosind interfața grafică Font Manager (font-manager).

De asemenea, puteți afișa starea configurației fonturilor din linia de comandă.

- "`fc-match(1)`" pentru fontul implicit al fontconfig

- "`fc-list(1)`" pentru fonturile fontconfig disponibile

Puteți configura starea configurației fonturilor din editorul de text, dar acest lucru nu este trivial. Consultați fonts.conf(5).

## 7.7. Cutia cu nisip (sandbox)

Multe aplicații cu interfață grafică pentru Linux sunt disponibile în format binar din surse non-Debian.

- AppImage -- Aplicații Linux care rulează oriunde

- FLATHUB -- Aplicații pentru Linux, chiar aici

- snapcraft -- Magazinul de aplicații pentru Linux

| Avertisment
Fișierele binare de pe aceste situri pot include pachete software proprietare care nu sunt libere.

Există o anumită rațiune de a fi pentru aceste distribuții în format binar pentru pasionații de software liber care utilizează Debian, deoarece acestea pot acomoda un set curat de biblioteci utilizate pentru fiecare aplicație de către dezvoltatorul din amonte, independent de cele furnizate de Debian.

Riscul inerent asociat rulării fișierelor binare externe poate fi redus prin utilizarea mediului sandbox, care exploatează caracteristicile moderne de securitate ale Linux (consultați Secțiune 4.7.5, „Caracteristici de securitate Linux”).

- Pentru fișierele binare din AppImage și unele situri upstream, rulați-le în firejail cu configurație manuală.

- Pentru fișierele binare din FLATHUB, rulați-le în Flatpak ; (nu este necesară configurarea manuală).

- Pentru fișierele binare din snapcraft, rulați-le în Snap ; (nu este necesară configurarea manuală. Compatibil cu programele demon).

Pachetul `xdg-desktop-portal` oferă o API standardizată pentru funcțiile comune ale mediului de birou. Consultați xdg-desktop-portal (flatpak) și xdg-desktop-portal (snap) .

Tabel 7.6. Lista mediilor sandbox notabile și a pachetelor asociate

pachet | popcon(popularitate) | dimensiune | descriere
--- | --- | --- | ---
`flatpak` | V:105, I:111 | 9080 | Flatpak cadru de implementare a aplicațiilor pentru aplicații de birou
`gnome-software-plugin-flatpak` | V:29, I:41 | 283 | Suport Flatpak pentru software-ul GNOME
`snapd` | V:61, I:65 | 76444 | Demon și instrumente care abilitează pachetele snap
`gnome-software-plugin-snap` | V:1.5, I:2.3 | 145 | Suport Snap pentru software-ul GNOME
`xdg-desktop-portal` | V:366, I:436 | 2291 | portal de integrare a mediului grafic de birou pentru Flatpak și Snap
`xdg-desktop-portal-gtk` | V:332, I:434 | 715 | serviciul xdg-desktop-portal pentru gtk (GNOME)
`xdg-desktop-portal-kde` | V:79, I:110 | 3027 | serviciul xdg-desktop-portal pentru Qt (KDE)
`xdg-desktop-portal-wlr` | V:2.1, I:6.3 | 159 | serviciul xdg-desktop-portal pentru wlroots (Wayland)
`firejail` | V:1.2, I:4.4 | 1827 | un program sandbox de securitate SUID firejail pentru utilizare cu AppImage

Această tehnologie de mediu sandbox este foarte asemănătoare cu aplicațiile de pe sistemele de operare ale telefoanelor inteligente, unde aplicațiile sunt executate sub acces controlat la resurse.

Unele aplicații cu interfață grafică de mari dimensiuni, precum navigatoarele web din Debian, utilizează și ele tehnologia mediului sandbox la nivel intern pentru a le face mai sigure.

## 7.8. Mediu de birou la distanță

Tabel 7.7. Lista serverelor notabile de acces la distanță

Accesul la mediul grafic de birou și la aplicațiile care utilizează protocolul Wayland și rulează pe gazda la distanță este asigurat de GNOME Remote Desktop pe gazda la distanță prin VNC sau RDP către clientul local.

Accesul la capacitățile mediului grafic de birou ale tuturor mașinilor virtuale QEMU este asigurat de protocolul SPICE: „the Simple Protocol for Independent Computing Environments” (Protocolul simplu pentru medii de calcul independente).

pachet | popcon(popularitate) | dimensiune | protocoale | descriere
--- | --- | --- | --- | ---
`gnome-remote-desktop` | V:135, I:238 | 2444 | RDP | serverul GNOME Remote Desktop
`xrdp` | V:28, I:30 | 4666 | RDP | xrdp, serverul Remote Desktop Protocol (RDP)
`x11vnc` | V:8, I:45 | 1863 | RFB (VNC) | x11vnc, serverul Remote Framebuffer Protocol (VNC)
`tigervnc-standalone-server` | V:5, I:15 | 2967 | RFB (VNC) | TigerVNC, serverul Remote Framebuffer Protocol (VNC)
`gnome-connections` | V:6, I:135 | 1651 | RDP, RFB (VNC) | client GNOME remote desktop
`vinagre` | V:1, I:24 | 4249 | RDP, RFB (VNC), SPICE, SSH | Vinagre: client GNOME remote desktop
`remmina` | V:15, I:61 | 982 | RDP, RFB (VNC), SPICE, SSH, ... | Remmina: client de mediu grafic de birou la distanță GTK
`krdc` | V:2, I:16 | 4144 | RDP, RFB (VNC) | KRDC: client de Birou la distanță KDE
`virt-viewer` | V:5, I:40 | 1278 | RFB (VNC), SPICE | clientul de afișare grafică al Virtual Machine Manager pentru sistemul de operare invitat

## 7.9. Conexiune la serverul X

Există mai multe modalități de conectare de la o aplicație de pe o gazdă la distanță la serverul X, inclusiv `xwayland` din gazda locală.

Tabel 7.8. Lista metodelor de conectare la serverul X

pachet | popcon(popularitate) | dimensiune | comandă | descriere
--- | --- | --- | --- | ---
`openssh-server` | V:768, I:819 | 3359 | `sshd` cu opțiunea `X11-forwarding` | server SSH (securizat)
`openssh-client` | V:915, I:996 | 4210 | `ssh -X` | client SSH (securizat)
`xauth` | V:190, I:972 | 81 | `xauth` | utilitarul de fișier de autoritate X
`x11-xserver-utils` | V:309, I:531 | 559 | `xhost` | controlul accesului la server pentru X

### 7.9.1. Conexiune locală la serverul X

Accesul la serverul X local de către aplicațiile locale care utilizează protocolul X core poate fi conectat local printr-un soclu de domeniu UNIX local. Acest lucru poate fi autorizat de fișierul de autoritate care conține cookie-ul de acces. Locația fișierului de autoritate este identificată de variabila de mediu „`$XAUTHORITY`”, iar afișajul X este identificat de variabila de mediu „`$DISPLAY`”. Deoarece acestea sunt definite în mod normal automat, nu este necesară nicio acțiune specială, de exemplu „`gitk`” după cum urmează.

    username $ gitk

| Notă
Pentru `xwayland`, `XAUTHORITY` conține valori precum „`/run/user/1000/.mutter-Xwaylandauth.YVSU30`”.

### 7.9.2. Conexiune de la distanță la serverul X

Accesul la afișajul serverului X local din aplicațiile la distanță care utilizează protocolul central X este acceptat prin utilizarea funcției de redirecționare X11.

- Deschideți un `gnome-terminal` pe gazda locală.

- Rulați ssh(1) cu opțiunea `-X` pentru a stabili o conexiune cu situl la distanță, după cum urmează.

      localname @ localhost $ ssh -q -X loginname@remotehost.domain
      Password:

- Rulați o comandă a aplicației X, de exemplu „`gitk`”, pe situl la distanță, după cum urmează.

      loginname @ remotehost $ gitk

Această metodă poate afișa ieșirea de la un client X la distanță ca și cum ar fi conectat local printr-un soclu de domeniu UNIX local.

Consultați Secțiune 6.3, „Serverul și instrumentele de acces la distanță (SSH)” pentru SSH/SSHD.

| Avertisment
O conexiune la distanță TCP/IP la serverul X este dezactivată în mod implicit în sistemul Debian din motive de securitate. Nu o activați prin simpla configurare a „`xhost +`” și nici prin activarea conexiunii XDMCP, dacă puteți evita acest lucru.

### 7.9.3. Conexiune chroot la serverul X

Accesul la serverul X de către aplicațiile care utilizează protocolul central X și rulează pe aceeași gazdă, dar într-un mediu precum chroot, unde fișierul de autoritate nu este accesibil, poate fi autorizat în mod securizat cu `xhost` utilizând Accesul bazat pe utilizator, de exemplu „`gitk`”, după cum urmează.

    username $ xhost + si:localuser:root ; sudo chroot /path/to
    # cd /src
    # gitk
    # exit
    username $ xhost -

## 7.10. Clipboard

Pentru a copia textul în clipboard, consultați Secțiune 1.4.4, „Operații cu mouse-ul”.

Pentru a copia elemente grafice în clipboard, consultați Secțiune 11.6, „Instrumente pentru date grafice”.

Unele comenzi CLI pot manipula de asemenea clipboardul de caractere (PRIMARY și CLIPBOARD).

Tabel 7.9. Lista programelor legate de manipularea clipboardului de caractere

pachet | popcon(popularitate) | dimensiunea pachetului | ținta | descriere
--- | --- | --- | --- | ---
`xsel` | V:7, I:43 | 55 | X | interfață de linie de comandă pentru selecții X (clipboard)
`xclip` | V:16, I:77 | 62 | X | interfață de linie de comandă pentru selecții X (clipboard)
`wl-clipboard` | V:8, I:25 | 174 | Wayland | `wl-copy` `wl-paste`: interfață de linie de comandă pentru clipboardul Wayland
`gpm` | V:8.7, I:9.5 | 524 | Consola Linux | un demon care capturează evenimentele mouse-ului din consola Linux

Cap. 6. Aplicații de rețea |  | Cap. 8. I18N și L10N