
                      O scurtă istorie a Debian


---------------------------------------------------------------------
                                  
                    versiunea: 14.1 (2026-08-12)

---------------------------------------------------------------------

Copyright © 1999-2020 Debian Documentation Team <
debian-doc@lists.debian.org>

Copyright © 2023 Debian Publicity Team <
debian-publicity@lists.debian.org>

                        Debian Publicity Team

                 <debian-publicity@lists.debian.org>

    Acest document poate fi redistribuit sau modificat în mod liber
    în orice formă, cu condiția ca modificările dvs. să fie clar
    documentate.

    Acest document poate fi redistribuit gratuit sau contra cost și
    poate fi modificat (inclusiv conversia de la un tip de suport sau
    format de fișier la altul sau traducerea de la o limbă vorbită la
    alta), cu condiția ca toate modificările față de original să fie
    clar marcate ca atare.

    Contribuții semnificative la acest document au fost făcute de
    către

      * Javier Fernández-Sanguino <jfs@debian.org>

      * Bdale Garbee <bdale@debian.org>

      * Hartmut Koptein <koptein@debian.org>

      * Nils Lohner <lohner@debian.org>

      * Will Lowe <lowe@debian.org>

      * Bill Mitchell <Bill.Mitchell@pobox.com>

      * Ian Murdock

      * Martin Schulze <joey@debian.org>

      * Craig Small <csmall@debian.org>

    Traducerea:

      * Remus-Gabriel Chelu<remusgabriel.chelu@disroot.org>, aprilie
        2025

Rezumat

Acest document descrie istoria și obiectivele proiectului Debian.

---------------------------------------------------------------------

Cuprins

1. Introducere -- Ce este proiectul Debian?
    1.1. Începutul
    1.2. Cum se pronunță Debian?
2. Conducerea proiectului
3. Versiunile Debian
4. Istoria detaliată
    4.1. Versiunile 0.x
    4.2. Primul sistem de împachetare Debian
    4.3. Versiunile 1.x
    4.4. Versiunile 2.x
    4.5. Versiunile 3.x
    4.6. Versiunile 4.x
    4.7. Versiunile 5.x
    4.8. Versiunile 6.x
    4.9. Versiunile 7.x
    4.10. Versiunile 8.x
    4.11. Versiunile 9.x
    4.12. Versiunile 10.x
    4.13. Versiunile 11.x
5. Câteva evenimente importante
    5.1. Octombrie 2000: implementarea grupurilor de pachete
    5.2. Noiembrie 2002: serverul Debian ars de foc
    5.3. Noiembrie 2003: mai multe servere Debian piratate
6. Să ne amintim de oamenii pe care i-am pierdut
    6.1. Iulie 2000: moare Joel Klecker
    6.2. Martie 2001: moare Christopher Rutter
    6.3. Martie 2001: moare Fabrizio Polacco
    6.4. Iulie 2002: moare Martin Butterweck
    6.5. Mai 2004: mor Manuel Estrada Sainz și Andrés García Solier
    6.6. Iulie 2005: moare Jens Schmalzing
    6.7. Decembrie 2008: moare Thiemo Seufer
    6.8. Iulie 2009: moare Steve Greenland
    6.9. August 2010: moare Frans Pop
    6.10. Aprilie 2011: moare Adrian von Bidder
    6.11. Mai 2013: moare Ray Dassen
    6.12. Iunie 2013: moare Paul Cupis
    6.13. Iulie 2014: moare Peter Miller
    6.14. Februarie 2015: moare Clytie Siddall
    6.15. Decembrie 2015: moare Ian Murdock
    6.16. Septembrie 2016: moare Kristoffer H. Rose
    6.17. Septembrie 2018: moare Innocent de Marchi
    6.18. Martie 2019: moare Lucy Wayland
    6.19. Iunie 2020: moare Robert Lemmen
    6.20. Iunie 2020: moare Karl Ramm
    6.21. Ianuarie 2021: moare Adam Conrad
    6.22. Aprilie 2021:moare Rogério Theodoro de Brito
    6.23. Septembrie 2023: moare Abraham Raji
    6.24. Decembrie 2023: moare Gunnar Hjalmarsson
    6.25. Iulie 2024: moare Peter De Schrijver
    6.26. Noiembrie 2024: moare Jérémy Bobbio
    6.27. Ianuarie 2025: moare Steve Langasek
7. Ce urmează?
A. Manifestul Debian
    A.1. Ce este Debian Linux?
    A.2. De ce a fost conceput Debian?
    A.3. Cum va încerca Debian să pună capăt acestor probleme?

Cap. 1. Introducere -- Ce este proiectul Debian?

    Proiectul Debian este un grup mondial de voluntari care încearcă
    să producă o distribuție de sistem de operare care este compusă
    în întregime din software liber. Principalul produs al
    proiectului până în prezent este distribuția software Debian GNU/
    Linux, care include nucleul sistemului de operare Linux și mii de
    aplicații preîmpachetate. Într-o măsură mai mică sau mai mare,
    sunt acceptate diferite tipuri de procesoare, inclusiv x86 de 32
    și 64 de biți, ARM, MIPS, PowerPC și IBM S/390.

    Debian a motivat formarea a Software in the Public Interest,
    Inc., o organizație non-profit din New York. SPI a fost fondată
    pentru a ajuta Debian și alte organizații similare să dezvolte și
    să distribuie hardware(echipamente, dispozitive și componente) și
    software deschis. Printre altele, SPI oferă un mecanism prin care
    Proiectul Debian poate accepta contribuții care sunt deductibile
    fiscal în Statele unite ale Americii.

    Pentru mai multe informații despre software-ul liber, consultați
    Contractul social Debian și Liniile directoare Debian privind
    software-ul liber asociate, sau pagina din Debian: Ce înseamnă
    liber?

1.1. Începutul

    Proiectul Debian a fost fondat oficial de Ian Murdock pe 16
    august 1993; (există și o copie scanată a acelui anunț). La acea
    vreme, întregul concept de „distribuție” Linux era nou. Ian
    intenționa ca Debian să fie o distribuție care să fie făcută în
    mod deschis, în spiritul Linux și GNU (citiți manifestul său
    furnizat ca anexă la acest document pentru mai multe detalii).
    Crearea Debian a fost sponsorizată de proiectul GNU al FSF timp
    de un an (noiembrie 1994 - noiembrie 1995).

    Debian a fost conceput pentru a fi asamblat cu grijă și
    conștiinciozitate, și pentru a fi întreținut și susținut cu
    aceeași grijă. A început ca un grup mic și strâns unit de hackeri
    de software liber, și a crescut treptat pentru a deveni o
    comunitate mare și bine organizată de dezvoltatori și
    utilizatori.

    La începuturile sale, Debian a fost singura distribuție deschisă
    pentru ca fiecare dezvoltator și utilizator să contribuie cu
    munca sa. Acesta rămâne cel mai important distribuitor de Linux
    care nu este o entitate comercială. Este singurul proiect mare cu
    o constituție, un contract social și documente de politică pentru
    organizarea proiectului. Debian este, de asemenea, singura
    distribuție care este „micro-împachetată”, folosind informații
    detaliate privind dependența de relațiile dintre pachete pentru a
    asigura consecvența sistemului în timpul actualizărilor.

    Pentru a atinge și menține standarde înalte de calitate, Debian a
    adoptat un set extins de politici și proceduri pentru
    împachetarea și livrarea de software. Aceste standarde sunt
    susținute de instrumente, automatizări și documentație care
    implementează toate elementele cheie ale Debian într-un mod
    deschis și vizibil.

1.2. Cum se pronunță Debian?

    Pronunția oficială a Debian este „deb i en”. Numele provine de la
    numele creatorului Debian, Ian Murdock, și al soției sale, Debra.

Cap. 2. Conducerea proiectului

    Debian a avut mai mulți lideri de la începuturile sale în 1993.

    Ian Murdock a fondat Debian în august 1993 și l-a condus până în
    martie 1996.

    Bruce Perens a condus Debian din aprilie 1996 până în decembrie
    1997.

    Ian Jackson a condus Debian din ianuarie 1998 până în decembrie
    1998.

    Wichert Akkerman a condus Debian din ianuarie 1999 până în martie
    2001.

    Ben Collins a condus Debian din aprilie 2001 până în aprilie
    2002.

    Bdale Garbee a condus Debian din aprilie 2002 până în aprilie
    2003.

    Martin Michlmayr a condus Debian din martie 2003 până în martie
    2005.

    Branden Robinson a condus Debian din aprilie 2005 până în aprilie
    2006.

    Anthony Towns a condus Debian din aprilie 2006 până în aprilie
    2007.

    Sam Hocevar a condus Debian din aprilie 2007 până în aprilie
    2008.

    Steve McIntyre a condus Debian din aprilie 2008 până în aprilie
    2010.

    Stefano Zacchiroli a condus Debian din aprilie 2010 până în
    aprilie 2013.

    Lucas Nussbaum a condus Debian din aprilie 2013 până în aprilie
    2015.

    Neil McGovern a condus Debian din aprilie 2015 până în aprilie
    2016.

    Mehdi Dogguy a condus Debian din aprilie 2016 până în aprilie
    2017.

    Chris Lamb a condus Debian din aprilie 2017 până în aprilie 2019.

    Sam Hartman a condus Debian din aprilie 2019 până în aprilie
    2020.

    Jonathan Carter a condus Debian din aprilie 2020 până în aprilie
    2024.

    Andreas Tille led Debian from April 2024 until April 2026.

    Sruthi Chandran was elected in April 2026 and is our current
    leader.

Cap. 3. Versiunile Debian

    Debian 0.01 până la 0.90 (august-decembrie 1993)

    Debian 0.91 (ianuarie 1994): această versiune avea un sistem
    simplu de pachete care putea instala și dezinstala pachete.
    Proiectul crescuse la câteva zeci de persoane în acest moment.

    Debian 0.93R5 (martie 1995): responsabilitatea pentru fiecare
    pachet a fost clar atribuită unui dezvoltator în acest moment,
    iar gestionarul de pachete (dpkg) a fost utilizat pentru a
    instala pachete după instalarea unui sistem de bază.

    Debian 0.93R6 (noiembrie 1995): apare dselect. Aceasta a fost
    ultima versiune Debian care a folosit formatul binar a.out; au
    existat aproximativ 60 de dezvoltatori. Primul server
    master.debian.org a fost construit de Bdale Garbee și găzduit de
    HP în paralel cu lansarea 0.93R6. Implementarea unui server
    master(principal) explicit pe care dezvoltatorii Debian
    construiau fiecare versiune a dus direct la formarea rețelei de
    oglinzi Debian și indirect la dezvoltarea multora dintre
    politicile și procedurile folosite astăzi pentru gestionarea
    proiectului.

    Debian 1.0 nu a fost lansat niciodată: InfoMagic, un furnizor de
    CD-uri, a livrat din greșeală o versiune de dezvoltare a Debian
    și a intitulat-o 1.0. Pe 11 decembrie 1995, Debian și InfoMagic
    au anunțat împreună că această versiune a fost înșelătoare. Bruce
    Perens explică faptul că datele plasate pe „InfoMagic Linux
    Developer's Resource 5-CD Set November 1995” ca „Debian 1.0” nu
    reprezintă versiunea Debian 1.0, ci o versiune de dezvoltare
    timpurie care este doar parțial în format ELF, care probabil nu
    va porni sau funcționa corect și care nu reprezintă calitatea
    unui sistem Debian lansat. Pentru a preveni confuzia între
    versiunea CD prematură și versiunea Debian reală, Proiectul
    Debian și-a redenumit următoarea versiune în „Debian 1.1”.
    Versiunea prematură Debian 1.0 de pe CD este depreciată și nu
    trebuie utilizată.

    Găzduirea master.debian.org a trecut de la HP la i-Connect.Net pe
    la sfârșitul anului 1995. Michael Neuffer și Shimon Shapiro,
    fondatorii i-Connect.Net, au găzduit serverul principal pe
    propriul hardware pentru puțin mai mult de un an. În acest timp,
    ei au oferit multe servicii pentru Debian, inclusiv rularea a
    ceea ce era în esență procesul „nou responsabil” (New Maintainer)
    de la acea vreme, și au ajutat semnificativ la creșterea rețelei
    de oglinzi Debian.

    Debian 1.1 Buzz (17 iunie 1996): aceasta a fost prima versiune
    Debian cu un nume în cod. Acesta a fost preluat, ca toate
    celelalte până acum, de la un personaj din unul dintre filmele 
    Toy Story... în acest caz, Buzz Lightyear. În acest moment, Bruce
    Perens preluase conducerea proiectului de la Ian Murdock, iar
    Bruce lucra la Pixar, compania care a produs filmele. Această
    versiune era complet ELF, folosea nucleul Linux 2.0 și conținea
    474 de pachete.

    Debian 1.2 Rex (12 decembrie 1996): numită după dinozaurul de
    plastic din filmele Toy Story. Această versiune a constat din 848
    de pachete întreținute de 120 de dezvoltatori

    Debian 1.3 Bo (5 iunie 1997): Numit după Bo Peep, păstorița.
    Această versiune a constat din 974 de pachete întreținute de 200
    de dezvoltatori.

    Debian 2.0 Hamm (24 iulie 1998): numită după purcelușul-pușculiță
    din filmele Toy Story. Aceasta a fost prima versiune
    multi-arhitectură a Debian, adăugând suport pentru arhitecturile
    din seria Motorola 68000. Cu Ian Jackson ca lider de proiect,
    această versiune a făcut tranziția la libc6, și a constat din
    peste 1500 de pachete întreținute de peste 400 de dezvoltatori.

    Debian 2.1 Slink (9 martie 1999): numită după câinele-furtun din
    film. Au fost adăugate încă două arhitecturi, Alpha și SPARC. Cu
    Wichert Akkerman ca lider de proiect, această versiune a constat
    în aproximativ 2250 de pachete și a necesitat 2 CD-uri în setul
    oficial dedicat. Principala inovație tehnică a fost introducerea
    apt, o nouă interfață de gestionare a pachetelor. Emulată pe
    scară largă, apt a abordat problemele rezultate din creșterea
    continuă a Debian și a stabilit o nouă paradigmă pentru
    achiziționarea și instalarea pachetelor pe sistemele de operare
    Open Source.

    Debian 2.2 Potato (15 august 2000): numită după „Mr Potato Head”
    din filmele Toy Story. Această versiune a adăugat suport pentru
    arhitecturile PowerPC și ARM. Cu Wichert încă servind ca lider de
    proiect, această versiune a constat în mai mult de 3900 de
    pachete binare derivate din peste 2600 de pachete sursă menținute
    de mai mult de 450 de dezvoltatori Debian.

    Debian 3.0 Woody (19 iulie 2002): numită după personajul
    principal al filmelor Toy Story: „Woody” cowboy-ul. În această
    versiune au fost adăugate și mai multe arhitecturi: IA-64, HP
    PA-RISC, MIPS (big endian), MIPS (little endian) șiS/390. Aceasta
    este, de asemenea, prima versiune care include software
    criptografic datorită faptului că restricțiile pentru export sunt
    atenuate în SUA și, de asemenea, prima care include KDE, acum că
    problemele de licență cu Qt au fost rezolvate. Cu Bdale Garbee
    numit recent lider de proiect și peste 900 de dezvoltatori
    Debian, această versiune conținea aproximativ 8 500 de pachete
    binare și 7 CD-uri binare în setul oficial.

    Debian 3.1 Sarge (6 iunie 2005): numită după sergentul din „Green
    Plastic Army Men”. Nu au fost adăugate arhitecturi noi la această
    versiune, deși un port AMD64 neoficial a fost publicat în același
    timp și distribuit prin intermediul noului sit de găzduire a
    proiectului Alioth. Această versiune prezintă un nou program de
    instalare: debian-installer, o bucată modulară de software care
    prezintă detectarea automată a hardware-ului, caracteristici de
    instalare nesupravegheată și a fost lansată complet tradusă în
    peste treizeci de limbi. De asemenea, a fost prima versiune care
    a inclus o suită de birotică completă: OpenOffice.org. Branden
    Robinson tocmai fusese numit lider de proiect. Această versiune a
    fost realizată de mai mult de nouă sute de dezvoltatori Debian și
    conținea aproximativ 15.400 de pachete binare și 14 CD-uri binare
    în setul oficial.

    Debian 4.0 Etch (8 aprilie 2007): numită după jucăria schiță din
    film. O arhitectură a fost adăugată în această versiune: AMD64,
    iar suportul oficial pentru m68k a fost abandonat. Această
    versiune a continuat să utilizeze debian-installer, dar oferind
    în această versiune un program de instalare grafic, verificarea
    criptografică a pachetelor descărcate, o partiționare mai
    flexibilă (cu suport pentru partiții criptate), o configurare
    simplificată a poștei electronice, o selecție mai flexibilă a
    mediului grafic de birou, o localizare simplificată dar
    îmbunătățită și noi moduri, inclusiv un mod rescue (recuperare).
    Instalările noi numai trebuiau să repornească mașina în cursul
    procesul de instalare, deoarece cele două faze anterioare de
    instalare erau acum integrate. Acest nou program de instalare a
    oferit suport pentru scripturile care utilizează caractere
    compuse și limbi complexe în versiunea sa grafică, crescând
    numărul de traduceri disponibile la peste cincizeci. Sam Hocevar
    a fost numit lider de proiect în aceeași zi, iar proiectul a
    inclus mai mult de o mie treizeci de dezvoltatori Debian.
    Lansarea conținea aproximativ 18.000 de pachete binare pe 20 de
    CD-uri binare (3 DVD-uri) în setul oficial. De asemenea, au fost
    disponibile două CD-uri binare pentru instalarea sistemului cu
    medii grafice de birou alternative, diferite de cel implicit.

    Debian 5.0 Lenny (februarie 2009): numită după binoclul din
    filmele Toy Story. O arhitectură a fost adăugată în această
    versiune: ARM EABI (sau armel), oferind suport pentru noile
    procesoare ARM și depreciind vechea adaptare ARM (arm). Adaptarea
    pentru arhitectura m68k nu a fost inclusă în această versiune,
    deși era totuși furnizată în distribuția unstable (instabilă).
    Această versiune nu a inclus adaptarea pentru arhitectura
    FreeBSD, deși s-a lucrat mult la această adaptare pentru a o
    include, acesta nu îndeplinea încă cerințele de includere pentru
    această versiune.

    Suportul pentru dispozitive mici în această versiune a fost
    sporit prin adăugarea suportului pentru platforma Orion de la
    Marvell, care a fost utilizată în multe dispozitive de stocare și
    a oferit suport pentru mai multe Netbook-uri. Au fost adăugate
    câteva instrumente noi de construcție care au permis pachetelor
    Debian să fie construite și micșorate pentru sistemele ARM
    încorporate. De asemenea, au fost acum acceptate netbook-uri de
    la diferiți producători, iar distribuția a oferit software mai
    potrivit pentru calculatoarele cu performanțe relativ scăzute.

    A fost, de asemenea, prima versiune care a oferit versiuni
    gratuite ale tehnologiei Java de la Sun, făcând posibilă
    furnizarea de aplicații Java în secțiunea main.

    Debian 6.0 Squeeze (februarie 2011): numită după extratereștrii
    verzi cu trei ochi.

    Lansarea a fost înghețată pe 6 august 2010, când mulți dintre
    dezvoltatorii Debian s-au adunat la cea de-a 10-a DebConf din
    orașul New York.

    În timp ce două arhitecturi (alpha și hppa) au fost abandonate,
    două arhitecturi ale noilor adaptări FreeBSD (kfreebsd-i386 și
    kfreebsd-amd64) au fost puse la dispoziție ca previzualizare
    tehnologică, inclusiv nucleul și instrumentele pentru
    utilizatori, precum și software-ul comun pentru servere (deși nu
    există încă caracteristici de mediu grafic de birou avansate).
    Aceasta a fost prima dată când o distribuție Linux a fost extinsă
    pentru a permite și utilizarea unui nucleu non-Linux.

    Noua versiune a introdus o secvență de pornire bazată pe
    dependențe, care a permis procesarea în paralel a scripturilor de
    pornire, accelerând pornirea sistemului.

    Debian 6 a fost prima versiune care a beneficiat de asistență pe
    termen lung („Long Term Support”: LTS), un proiect pentru a
    extinde durata de viață a tuturor versiunilor stabile Debian la
    (cel puțin) 5 ani. Debian LTS nu a fost gestionat de echipa de
    securitate Debian, ci de un grup separat de voluntari și companii
    interesate să îl facă un succes. Debian 6 a fost susținut până la
    sfârșitul lunii februarie 2016 și limitat la arhitecturile i386
    și amd64.

    Debian 7.0 Wheezy (mai 2013): numită după pinguinul de jucărie
    din cauciuc cu un papion roșu.

    Lansarea a fost înghețată pe 30 iunie 2012, foarte aproape de
    întâlnirea dezvoltatorilor Debian la cea de-a 12-a DebConf de la
    Managua, Nicaragua.

    În această versiune a fost inclusă o singură arhitectură (armhf)
    și a fost introdus suportul multi-arhitectură, care a permis
    utilizatorilor să instaleze pachete din mai multe arhitecturi pe
    aceeași mașină. Îmbunătățirile aduse procesului de instalare au
    permis, pentru prima dată, persoanelor cu deficiențe de vedere să
    instaleze sistemul utilizând software-ul vocal.

    Aceasta a fost, de asemenea, prima versiune care a acceptat
    instalarea și pornirea în dispozitive care utilizează firmware
    UEFI.

    Debian 7 a avut asistență pe termen lung („Long Term Support”:
    LTS) pentru arhitecturile i386, amd64, armel și armhf până la
    sfârșitul lunii mai 2018.

    Debian 8 Jessie (aprilie 2015): numită după păpușa „cowboy” care
    a apărut prima dată în Toy Story 2.

    Această versiune a introdus pentru prima dată sistemul de
    inițiere systemd ca implicit. Au fost introduse două arhitecturi
    noi: arm64 și ppc64el și au fost eliminate trei arhitecturi: s390
    (înlocuită cu s390x), ia64 și sparc. Arhitectura Sparc a fost
    prezentă în Debian timp de 16 ani, dar nu a beneficiat de
    sprijinul dezvoltatorilor pentru a putea fi menținută în
    distribuție.

    Versiunea a inclus multe îmbunătățiri de securitate, cum ar fi un
    nou nucleu care a anulat un întreg set de vulnerabilități de
    securitate (atacuri symlink), o nouă modalitate de a detecta
    pachetele care se aflau sub suport de securitate, mai multe
    pachete construite cu opțiuni de compilare securizate și un nou
    mecanism (needrestart) pentru a detecta subsistemele care
    trebuiau repornite pentru a propaga actualizările de securitate
    după o actualizare.

    Debian 8 a beneficiat de asistență pe termen lung (LTS) pentru
    arhitecturile i386, amd64, armel și armhf până la sfârșitul lunii
    iunie 2020.

    Debian 9 Stretch (iunie 2017): numită după caracatița de cauciuc
    de jucărie cu ventuze pe cele opt brațe lungi care a apărut în
    Toy Story 3.

    Această versiune a fost înghețată pe 7 februarie 2017.

    Debian 9 a fost dedicată fondatorului proiectului, Ian Murdock,
    care a decedat pe 28 decembrie 2015.

    Suportul pentru arhitectura powerpc a fost eliminat în această
    versiune, în timp ce arhitectura mips64el a fost introdusă.
    Această versiune a introdus pachete de depanare cu un nou depozit
    în arhivă, pachetele din acest depozit au furnizat automat
    simboluri de depanare pentru pachete. Firefox și Thunderbird au
    revenit în Debian, înlocuind versiunile lor fără-marcă Iceweasel
    și Icedove, care erau prezente în arhivă de mai bine de 10 ani.
    Mulțumită proiectului „Construcții reproductibile” (Reproducible
    Builds), peste 90% din pachetele sursă incluse în Debian 9 au
    fost capabile să construiască bit cu bit pachete binare identice.

    Debian 9 a beneficiat de asistență pe termen lung (LTS) pentru
    arhitecturile i386, amd64, armel și armhf până la sfârșitul lunii
    iunie 2022.

    Debian 10 Buster (iulie 2019): numită după câinele de companie al
    lui Andy, primit ca cadou de Crăciun în finalul filmului Toy
    Story.

    Cu această versiune, Debian a inclus pentru prima dată un cadru
    obligatoriu de control al accesului activat implicit (AppArmor).
    De asemenea, a fost prima versiune Debian livrată cu programe
    bazate pe Rust precum Firefox, ripgrep, fd, exa, etc. și un număr
    semnificativ de biblioteci bazate pe Rust (peste 450). În Debian
    10, GNOME utilizează în mod implicit serverul de afișare Wayland
    în loc de Xorg, oferind un design mai simplu și mai modern și
    avantaje pentru securitate. Suportul UEFI („Unified Extensible
    Firmware Interface”) introdus pentru prima dată în Debian 7 a
    continuat să fie mult îmbunătățit în Debian 10, fiind inclus
    pentru arhitecturile amd64, i386 și arm64 și funcționând „din
    fabrică” pe majoritatea mașinilor cu Secure Boot.

    Debian 10 a beneficiat de asistență pe termen lung (LTS) pentru
    arhitecturile i386, amd64, armel și armhf până la sfârșitul lunii
    iunie 2024.

    Debian 11 Bullseye (14 august 2021): numită după calul de jucărie
    din lemn al lui Woody care a apărut în Toy Story 2.

    Această versiune conține peste 11.294 de pachete noi pentru un
    număr total de 59.551 de pachete, împreună cu o reducere
    semnificativă de peste 9.519 de pachete care au fost marcate ca
    „obsolete” și eliminate. 42.821 de pachete au fost actualizate,
    iar 5.434 de pachete au rămas neschimbate.

    Debian 11 a permis imprimarea și scanarea fără controlor, fără a
    fi nevoie de controlori specifici furnizorilor (adesea neliberi),
    și a livrat un nucleu Linux cu suport pentru sistemul de fișiere
    exFAT. S-a renunțat la suportul pentru arhitectura mips,
    menținându-se suportul pentru arhitecturile mipsel
    (little-endian) pentru echipamente pe 32 de biți și arhitectura
    mips64el pentru echipamente little-endian pe 64 de biți.

    Echipa Debian Med a luat parte la lupta împotriva COVID-19 prin
    împachetarea de software pentru cercetarea virusului la nivel de
    secvență și pentru combaterea pandemiei cu ajutorul
    instrumentelor utilizate în epidemiologie; această activitate a
    continuat concentrându-se pe instrumentele de învățare automată
    pentru ambele domenii.

    Debian 12 Bookworm (10 iunie 2023): numită după un vierme de
    jucărie verde cu o lanternă încorporată care a apărut în Toy
    Story 3.

    Această versiune conține peste 11.089 de pachete noi pentru un
    număr total de 64.419 de pachete, în timp ce peste 6.296 de
    pachete au fost eliminate ca fiind „obsolete”. 43.254 de pachete
    au fost actualizate în această versiune. Utilizarea totală a
    discului pentru bookworm este de 365.016.420 kB (365 GB), și este
    alcătuită din 1.341.564.204 linii de cod.

    În urma Rezoluției Generale din 2022 despre firmware-ul non-free,
    Contractul Social Debian a fost ajustat și o nouă zonă de arhivă
    numită non-free-firmware a fost introdusă, făcând posibilă
    separarea firmware-ului neliber de celelalte pachete nelibere.
    Majoritatea pachetelor de firmware neliber au fost mutate de la 
    non-free la non-free-firmware. Această separare face posibilă
    construirea unei varietăți de imagini oficiale de instalare. Și
    face ca instalarea Debian pe echipamentele populare folosind
    programul oficial de instalare Debian să fie mult mai ușoară.

    Un total de nouă arhitecturi sunt acceptate oficial pentru 
    bookworm.

    Echipa Debian Cloud publică bookworm pentru trei servicii
    populare de „informatică în nori”.

    Între versiuni, în Bug#978636 (februarie 2021), Comitetul tehnic
    a hotărât că Debian bookworm va oferi suport doar pentru
    aranjamentul sistemului de fișiere rădăcină merged-usr^[1],
    eliminând suportul pentru aspectul non-merged-usr. Pentru
    sistemele instalate ca buster sau bullseye nu vor exista
    modificări ale sistemului de fișiere; cu toate acestea, sistemele
    care utilizează aspectul mai vechi vor fi convertite în timpul
    actualizării.

    Mulțumită muncii combinate a echipei de securitate Debian (Debian
    Security) și a echipei de asistență pe termen lung a Debian (LTS)
    bookworm va fi susținut pe patru arhitecturi până în iunie 2028
    (5 ani de la lansare).

    Debian 13 Trixie (din august 2024 este distribuția testing):
    Trixie este un Triceratops albastru de jucărie care a apărut în
    Toy Story 3.


---------------------------------------------------------------------

    ^[1] usr-merge (sau merged-us*fuzionare cu /usr) sau /usr-move
    (mutare la /usr)) este o dispunere a sistemului de fișiere în
    care directoarele tradiționale unix /bin, /sbin, /lib și /lib64
    sunt înlocuite cu legături simbolice către omologii lor din /usr.
    Astfel, de exemplu, /bin este înlocuit de o legătură simbolică
    către /usr/bin . În 2012, usr-merge a fost implementat de Fedora
    Linux, precum și de Ubuntu Linux. Consultați și The Case For The
    Usr Merge and the Notele de lansare Bookworms.

Cap. 4. Istoria detaliată

4.1. Versiunile 0.x

    Debian a fost inițiat în august 1993 de Ian Murdock, pe atunci
    student la Universitatea Purdue. Debian a fost sponsorizat de
    Proiectul GNU al The Free Software Foundation, organizația
    înființată de Richard Stallman și asociată cu Licența Publică
    Generală (GPL), pentru un an - din noiembrie 1994 până în
    noiembrie 1995.

    Versiunile Debian 0.01 până la Debian 0.90 au fost lansate între
    august și decembrie 1993. Ian Murdock scrie:

    „Debian 0.91 a fost lansat în ianuarie 1994. Avea un sistem
    primitiv de pachete care permitea utilizatorilor să manipuleze
    pachete, dar care nu făcea prea multe altele (cu siguranță nu
    avea dependențe sau ceva de genul acesta). Până în acest moment,
    existau câteva zeci de persoane care lucrau la Debian, deși eu
    încă puneam la punct versiunile. 0.91 a fost ultima versiune
    făcută în acest mod.

    Cea mai mare parte a anului 1994 a fost dedicată organizării
    Proiectului Debian astfel încât alții să poată contribui mai
    eficient, precum și lucrului la dpkg; (Ian Jackson a fost în mare
    parte responsabil pentru aceasta). Nu au existat lansări publice
    în 1994, din câte îmi amintesc, deși au existat mai multe lansări
    interne pe măsură ce am lucrat pentru a obține procesul corect.

    Debian 0.93 subversiunea 5 a apărut în martie 1995 și a fost
    prima versiune „modernă” a Debian: erau mult mai mulți
    dezvoltatori pe atunci (deși nu-mi amintesc exact câți), fiecare
    menținându-și propriile pachete, iar dpkg era folosit pentru a
    instala și menține toate aceste pachete după instalarea unui
    sistem de bază.

    Debian 0.93 subversiunea 6 a apărut în noiembrie 1995 și a fost
    ultima versiune a.out. Erau aproximativ șaizeci de dezvoltatori
    care mențineau pachete în 0.93R6. Dacă îmi amintesc corect, 
    dselect a apărut pentru prima dată în 0.93R6.”

    Ian Murdock notează, de asemenea, că Debian 0.93R6 „... a fost
    întotdeauna versiunea mea preferată de Debian”, deși admite
    posibilitatea unor prejudecăți personale, deoarece a încetat să
    mai lucreze activ la proiect în martie 1996 în timpul
    pre-producției Debian 1.0, care a fost de fapt lansată ca Debian
    1.1 pentru a evita confuzia după ce un producător de CD-ROM-uri a
    etichetat din greșeală o versiune nepublicată ca Debian 1.0.
    Acest incident a condus la conceptul de imagini CD-ROM
    „oficiale”, ca o modalitate pentru proiect de a ajuta
    distribuitorii să evite acest tip de greșeală.

    În august 1995 (între Debian 0.93 sub-versiunea 5 și Debian 0.93
    sub-versiunea 6), Hartmut Koptein a început prima adaptare pentru
    Debian, pentru familia Motorola m68k. El raportează că „Multe,
    multe pachete erau centrate pe i386 (little endian, -m486, -O6 și
    toate pentru libc4) și a fost greu să obțin o bază inițială de
    pachete pe mașina mea (un Atari Medusa 68040, 32 MHz). După trei
    luni (în noiembrie 1995), am încărcat 200 de pachete din 250 de
    pachete disponibile, toate pentru libc5!” Ulterior, el a început
    o altă adaptare împreună cu Vincent Renardias și Martin Schulze,
    pentru familia PowerPC.

    De atunci, Proiectul Debian a crescut pentru a include mai multe
    adaptări pentru alte arhitecturi, o adaptare pentru un nou nucleu
    (non-Linux), microkernelul GNU Hurd și cel puțin o variantă de
    nucleu BSD.

    Unul dintre primii membri ai proiectului, Bill Mitchell, își
    amintește de nucleul Linux

    „... să fie între 0.99r8 și 0.99r15 când am început. Multă vreme,
    am putut construi nucleul în mai puțin de 30 de minute pe o
    mașină bazată pe 386 de 20 MHz și am putut, de asemenea, să fac o
    instalare Debian în același timp în mai puțin de 10Mo de spațiu
    pe disc.”

    „ ... Îmi amintesc că din grupul inițial făceau parte Ian
    Murdock, eu, Ian Jackson, un alt Ian al cărui nume de familie nu
    mi-l amintesc, Dan Quinlan și alte persoane ale căror nume nu mi
    le amintesc. Matt Welsh fie a făcut parte din grupul inițial, fie
    s-a alăturat destul de devreme (de atunci a părăsit proiectul).
    Cineva a înființat o listă de discuții și am început să lucrăm.

    Din câte îmi amintesc, nu am început cu un plan și nu am început
    prin a pune la punct un plan într-un mod foarte organizat. Chiar
    de la început, îmi amintesc, am început să colectăm surse pentru
    o colecție destul de aleatorie de pachete. Cu timpul, am ajuns să
    ne concentrăm pe o colecție de elemente care ar fi necesare
    pentru a pune împreună esența unei distribuții: nucleul, un
    shell, update, getty, diverse alte programe și fișiere de suport
    necesare pentru a instala sistemul și un set de utilități de
    bază.”

4.2. Primul sistem de împachetare Debian

    În stadiile incipiente ale proiectului, membrii au luat în
    considerare distribuirea de pachete numai cu surse. Fiecare
    pachet ar consta din codul sursă original și un fișier-plasture
    Debianizat, iar utilizatorii ar dezarhiva sursele, ar aplica
    plasturele și ar compila singuri binarele. Cu toate acestea, ei
    și-au dat seama curând că ar fi nevoie de un fel de sistem de
    distribuție binară. Primul instrument de împachetare, scris de
    Ian Murdock și numit dpkg, a creat un pachet într-un format binar
    specific Debian, și putea fi folosit ulterior pentru a despacheta
    și instala fișierele din pachet.

    Ian Jackson a preluat curând dezvoltarea instrumentului de
    împachetare, redenumind instrumentul în sine dpkg-deb și scriind
    un program de interfață pe care l-a numit dpkg pentru a facilita
    utilizarea dpkg-deb și a furniza Dependencies(dependențele) și 
    Conflicts(pachetele aflate în conflict) din sistemul Debian de
    astăzi. Pachetele produse de aceste instrumente aveau un antet
    care lista versiunea instrumentului utilizat pentru a crea
    pachetul și o secțiune în cadrul fișierului către o arhivă
    produsă de tar, care era separată de antet prin anumite
    informații de control.

    Cam în această perioadă a apărut o dezbatere între membrii
    proiectului - unii au considerat că formatul specific Debian
    creat de dpkg-deb ar trebui abandonat în favoarea formatului
    produs de programul ar. După mai multe formate de fișiere
    revizuite și instrumente de ambalare revizuite corespunzător, a
    fost adoptat formatul ar. Valoarea cheie a acestei schimbări este
    că face posibilă dezambalarea unui pachet Debian pe orice sistem
    de tip Unix, fără a fi necesară rularea unui executabil care nu
    este de încredere. Cu alte cuvinte, pentru a despacheta un pachet
    binar Debian și a-i examina conținutul sunt necesare doar
    instrumentele standard prezente pe orice sistem Unix, precum „ar”
    și „tar”.

4.3. Versiunile 1.x

    Când Ian Murdock a părăsit Debian, el l-a numit pe Bruce Perens
    ca următorul lider al proiectului. Bruce a devenit interesat
    pentru prima dată de Debian în timp ce încerca să creeze un CD de
    distribuție Linux care să se numească „Linux pentru radioamatori”
    (Linux for Hams), care să includă toate programele Linux utile
    radioamatorilor. Descoperind că sistemul de bază Debian va
    necesita multă muncă suplimentară pentru a-și susține proiectul,
    Bruce a sfârșit prin a lucra intens la sistemul Linux de bază și
    la instrumentele de instalare aferente, amânându-și distribuția
    de radioamatori, inclusiv organizând (împreună cu Ian Murdock)
    primul set de scripturi de instalare Debian, rezultând în cele
    din urmă în discheta de recuperare Debian” (Debian Rescue Floppy)
    care a fost o componentă de bază a setului de instrumente de
    instalare Debian pentru mai multe versiuni.

    Ian Murdock afirmă:

    „Bruce a fost alegerea naturală pentru a-mă succeda, deoarece a
    întreținut sistemul de bază timp de aproape un an și a preluat
    sarcinile pe măsură ce timpul pe care l-am putut dedica Debian a
    scăzut rapid.”

    El a inițiat mai multe aspecte importante ale proiectului,
    inclusiv coordonarea efortului de a produce „Liniile directoare
    Debian pentru software liber” și „Contractul social Debian”, și
    inițierea unui proiect „Open Hardware”. În perioada în care a
    fost lider de proiect, Debian a câștigat cotă de piață și o
    reputație ca platformă pentru utilizatorii Linux serioși și cu
    abilități tehnice.

    Bruce Perens a condus și efortul de a crea organizația Software
    in the Public Interest, Inc.. Inițial menită să ofere Proiectului
    Debian o entitate juridică capabilă să accepte donații, scopurile
    sale s-au extins rapid pentru a include sprijinirea proiectelor
    de software liber din afara proiectului Debian.

    Următoarele versiuni Debian au fost lansate în această perioadă:

      * 1.1 Buzz lansată în iunie 1996 (474 pachete, nucleul 2.0,
        complet ELF, dpkg)

      * 1.2 Rex lansată în decembrie 1996 (848 pachete, 120
        dezvoltatori)

      * 1.3 Bo lansată în iulie 1997 (974 pachete, 200 dezvoltatori)

    Au existat mai multe versiuni intermediare „punctuale” pentru
    1.3, ultima fiind 1.3.1R6.

    Bruce Perens a fost înlocuit de Ian Jackson ca lider al
    proiectului Debian la începutul lunii ianuarie 1998, după ce a
    condus proiectul pe parcursul pregătirii pentru versiunea 2.0.

4.4. Versiunile 2.x

    Ian Jackson a devenit liderul proiectului Debian la începutul
    anului 1998, iar la scurt timp după aceea a fost adăugat în
    consiliul de administrație al organizației „Software in the
    Public Interest” în calitate de vicepreședinte. După demisia
    trezorierului (Tim Sailer), a președintelui (Bruce Perens) și a
    secretarului (Ian Murdock), el a devenit președinte al
    consiliului și au fost aleși trei noi membri: Martin Schulze
    (vicepreședinte), Dale Scheetz (secretar) și Nils Lohner
    (trezorier).

    Debian 2.0 (Hamm) a fost lansat în iulie 1998 pentru
    arhitecturile din seriile Intel i386 și Motorola 68000. Această
    versiune a marcat trecerea la o nouă versiune a bibliotecilor C
    de sistem (glibc2 sau din motive istorice libc6). La momentul
    lansării, existau peste 1500 de pachete întreținute de mai mult
    de 400 de dezvoltatori Debian.

    Wichert Akkerman i-a succedat lui Ian Jackson ca lider al
    proiectului Debian în ianuarie 1999. Debian 2.1 a fost publicată
    pe 09 martie 1999, după ce a fost amânată cu o săptămână când au
    apărut câteva probleme de ultim moment.

    Debian 2.1 (Slink) a introdus suport oficial pentru două noi
    arhitecturi: Alpha și Sparc. Pachetele X-Windows incluse în
    Debian 2.1 au fost mult reorganizate față de versiunile
    anterioare, iar 2.1 a inclus apt, interfața de nouă generație a
    gestionarului de pachete Debian. De asemenea, această versiune a
    Debian a fost prima care a necesitat 2 CD-ROM-uri pentru „Setul
    oficial de CD-uri Debian”; distribuția a inclus aproximativ 2250
    de pachete.

    La 21 aprilie 1999, Corel Corporation și K Desktop Project au
    format efectiv o alianță cu Debian când Corel și-a anunțat
    intenția de a lansa o distribuție Linux bazată pe Debian și pe
    mediul de birou produs de grupul KDE. În următoarele luni de
    primăvară și vară, a apărut o altă distribuție bazată pe Debian,
    Storm Linux, iar proiectul Debian a ales un nou logo, prezentând
    atât o versiune oficială pentru utilizarea pe materiale aprobate
    de Debian, cum ar fi CD-ROM-urile și siturile web oficiale ale
    proiectului, cât și un logo neoficial pentru utilizarea pe
    materiale care menționează sau derivă din Debian.

    O nouă și unică adaptare Debian a început, de asemenea, în acest
    moment, pentru nucleul Hurd. Aceasta este prima adaptare care
    utilizează un nucleu non-Linux, folosind în schimb GNU Hurd, o
    versiune a micro-nucleului GNU Mach.

    Dezvoltatorii Debian s-au unit oficial pentru prima dată într-o
    întâlnire anuală numită DebConf. Prima întâlnire, numită
    Debconf0, a avut loc în Bordeaux, Franța, între 5 și 9 iulie
    2000. Scopul conferinței a fost de a reuni dezvoltatorii și
    utilizatorii avansați într-un singur loc pentru a vorbi despre
    Debian și a lucra împreună la dezvoltarea unor părți ale
    distribuției.

    Debian 2.2 (Potato) a fost publicată la 15 august 2000 pentru
    arhitecturile Intel i386, Motorola 68000 series, alpha, SUN
    Sparc, PowerPC și ARM. Aceasta a fost prima versiune care include
    adaptări pentru arhitecturile PowerPC și ARM. În momentul
    lansării, existau peste 3900 de pachete binare și peste 2600 de
    pachete sursă întreținute de mai mult de 450 de dezvoltatori
    Debian.

    Un fapt interesant despre Debian 2.2 este că a arătat cum un
    efort de software liber poate duce la un sistem de operare modern
    în ciuda tuturor problemelor din jurul său. Acest lucru a fost
    studiat amănunțit de un grup de persoane interesate într-un
    articol numit Counting potatoes: The size of Debian 2.2, de Jesús
    González Barahona, citând din acest articol:

    "[...] folosim sistemul sloccount al lui David A. Wheeler pentru
    a determina numărul de linii fizice de cod sursă (SLOC) ale
    Debian 2.2 (cunoscut și sub numele de potato). Demonstrăm că
    Debian 2.2 include mai mult de 55 000 000 de SLOC fizice (aproape
    de două ori mai mult decât Red Hat 7.1, lansat cu aproximativ 8
    luni mai târziu), arătând că modelul de dezvoltare Debian (bazat
    pe munca unui grup mare de dezvoltatori voluntari răspândiți în
    întreaga lume) este cel puțin la fel de capabil ca alte metode de
    dezvoltare [...] De asemenea, se arată că, dacă Debian ar fi fost
    dezvoltat folosind metode tradiționale de proprietate, modelul
    COCOMO estimează că dezvoltarea Debian 2.2 ar fi costat aproape
    1,9 miliarde USD. În plus, oferim atât o analiză a limbajelor de
    programare utilizate în distribuție (C se ridică la aproximativ
    70%, C++ la aproximativ 10%, LISP și Shell sunt în jur de 5%, cu
    multe altele care urmează), cât și cele mai mari pachete
    (Mozilla, nucleul Linux, PM3, XFree86 etc.)"

4.5. Versiunile 3.x

    Înainte ca Woody să poată începe să fie pregătită pentru lansare,
    a trebuit să se facă o modificare a sistemului de arhivare de pe
    ftp-master. Grupurile de pachete, care au permis distribuții cu
    scop special, cum ar fi noua distribuție „Testing” (de testare)
    utilizată pentru prima dată pentru a pregăti Woody pentru
    lansare, au fost activate pe ftp-master la mijlocul lunii
    decembrie 2000. Un grup de pachete este doar o colecție de
    versiuni diferite ale unui anumit pachet, din care mai multe
    distribuții (în prezent experimentală, instabilă, de testare și
    stabilă) pot extrage pachete, care sunt apoi incluse în fișierul
    Packages al distribuției respective.

    În același timp, a fost introdusă o nouă distribuție testing. În
    principal, pachetele din versiunea „instabilă” care se consideră
    a fi stabile au trecut la versiunea „de testare” (după o perioadă
    de câteva săptămâni). Acest lucru a fost introdus pentru a reduce
    timpul de înghețare și pentru a oferi proiectului posibilitatea
    de a pregăti o nouă versiune în orice moment.

    În această perioadă, unele dintre companiile care distribuiau
    versiuni modificate ale Debian s-au închis. Corel și-a vândut
    divizia Linux în primul trimestru al anului 2001, Stormix a
    declarat falimentul pe 17 ianuarie 2001, iar Progeny a încetat
    dezvoltarea distribuției sale pe 1 octombrie 2001.

    Înghețarea pentru următoarea versiune a început la 1 iulie 2001.
    Cu toate acestea, proiectul a avut nevoie de puțin mai mult de un
    an pentru a ajunge la următoarea versiune, din cauza unor
    probleme în dischetele de pornire „boot-floppies”, din cauza
    introducerii de software criptografic în arhiva principală și din
    cauza schimbărilor în arhitectura de bază (arhiva de intrare și
    arhitectura de securitate). Cu toate acestea, în acest timp,
    versiunea stabilă (Debian 2.2) a fost revizuită de până la șapte
    ori și au fost aleși doi lideri de proiect: Ben Collins (în 2001)
    și Bdale Garbee. De asemenea, munca în multe domenii ale Debian
    în afară de împachetare a continuat să crească, inclusiv
    internaționalizarea, situl web al Debian (peste o mie de pagini
    web) a fost tradus în peste 20 de limbi diferite, iar instalarea
    pentru următoarea versiune a fost gata în 23 de limbi. Două
    proiecte interne: Debian Junior (pentru copii) și Debian Med
    (pentru practică medicală și cercetare) au început în timpul
    perioadei de lansare a versiunii Woody, oferind proiectului
    diferite abordări pentru a face Debian potrivit pentru aceste
    sarcini.

    Munca în jurul Debian nu i-a împiedicat pe dezvoltatori să
    participe la întâlnirea anuală DebConf. A doua întâlnire Debconf1
    a avut loc între 2 și 5 iulie împreună cu Libre Software Meeting
    (LSM) la Bordeaux (Franța) a reunit în jur de patruzeci de
    dezvoltatori Debian. Cea de-a treia conferință, Debconf2 a avut
    loc la Toronto (Canada) pe 5 iulie 2002 cu peste optzeci de
    participanți.

    Debian 3.0 (Woody) a fost publicată la 19 iulie 2002 pentru
    arhitecturile Intel i386, Motorola 68000 series, alpha, SUN
    Sparc, PowerPC, ARM, HP PA-RISC, IA-64, MIPS, MIPS (DEC) și IBM s
    /390. Aceasta este prima versiune care include adaptările pentru
    arhitecturile HP PA-RISC, IA-64, MIPS, MIPS (DEC) și IBM s/390.
    La momentul lansării, existau aproximativ 8500 de pachete binare
    întreținute de peste nouă sute de dezvoltatori Debian, devenind
    prima versiune disponibilă atât pe suport DVD, cât și pe
    CD-ROM-uri.

    Înainte de următoarea versiune, întâlnirea anuală DebConf a
    continuat cu cea de-a patra conferință, DebConf3, care a avut loc
    la Oslo între 18 și 20 iulie 2003 cu peste o sută douăzeci de
    participanți, precedată de un DebCamp, între 12 și 17 iulie. A
    cincea conferință, DebConf4, a avut loc între 26 mai și 2 iunie
    2004 la Porto Alegre, Brazilia, cu peste o sută șaizeci de
    participanți din douăzeci și șase de țări diferite.

    Debian 3.1 (Sarge) a fost publicată la 6 iunie 2005 pentru
    aceleași arhitecturi ca Woody, deși o adaptare pentru arhitectura
    AMD64 neoficială a fost publicată în același timp folosind
    infrastructura de găzduire a proiectelor prevăzută pentru
    distribuție și disponibilă la Alioth (anterior la https://
    alioth.debian.org). Au existat aproximativ 15 000 de pachete
    binare întreținute de mai mult de nouă sute de dezvoltatori
    Debian.

    Au existat multe schimbări majore în lansarea versiunii Sarge,
    mai ales din cauza timpului mare care a fost necesar pentru
    înghețarea și lansarea distribuției. Nu numai că această versiune
    a actualizat peste 73% din software-ul livrat în versiunea
    anterioară, dar a inclus și mult mai mult software decât
    versiunile anterioare, aproape dublându-și dimensiunea cu 9.000
    de pachete noi, inclusiv suita OpenOffice, navigatorul web
    Firefox și clientul de poștă electronică Thunderbird.

    Această versiune a fost livrată cu seriile de nuclee Linux 2.4 și
    2.6, XFree86 4.3, GNOME 2.8 și KDE 3.3 și cu un program de
    instalare complet nou. Acest nou program de instalare a înlocuit
    vechiul program de instalare boot-floppies cu un concept modular
    care oferă instalații mai avansate (cu suport RAID, XFS și LVM),
    inclusiv detectarea hardware și facilitarea instalării pentru
    utilizatorii începători din toate arhitecturile. De asemenea, a
    trecut la aptitude ca instrument selectat pentru gestionarea
    pachetelor. De asemenea sistemul de instalare s-a putut lăuda și
    cu suport complet pentru internaționalizare, software-ul fiind
    tradus în aproape patruzeci de limbi. Documentația de sprijin:
    manualul de instalare și notele de lansare, au fost puse la
    dispoziție odată cu lansarea în zece și, respectiv, cincisprezece
    limbi diferite.

    Această versiune a inclus eforturile subproiectelor Debian-Edu/
    Skolelinux, Debian-Med și Debian-Accessibility care au sporit
    numărul de pachete educaționale și cele cu o afiliere medicală,
    precum și pachetele concepute special pentru persoanele cu
    dizabilități.

    A șasea DebConf, Debconf5 a avut loc în Espoo, Finlanda, în
    perioada 10-17 iulie 2005, cu peste trei sute de participanți.
    Imagini video de la această conferință sunt disponibile în
    Internet.

    A șaptea DebConf, Debconf6 a avut loc la Oaxtepec, Mexic, în
    perioada 14-22 mai 2006, cu aproximativ două sute de
    participanți. imagini viideo și fotografii de la această
    conferință sunt disponibile în Internet.

4.6. Versiunile 4.x

    Debian 4.0 (Etch) a fost publicată pe 8 aprilie 2007 pentru
    același număr de arhitecturi ca în Sarge. Aceasta a inclus
    adaptarea la arhitectura AMD64, dar a renunțat la suportul pentru
    arhitectura m68k. Adaptarea la arhitectura m68k era, totuși, încă
    disponibilă în distribuția unstable(instabilă). Existau
    aproximativ 18.200 de pachete binare menținute de mai mult de o
    mie treizeci de dezvoltatori Debian.

4.7. Versiunile 5.x

    Debian 5.0 (Lenny) a fost publicată la 14 februarie 2009 pentru o
    arhitectură mai mult decât predecesoarea sa, Etch. Aceasta a
    inclus adaptarea pentru noile procesoare ARM. Ca și în cazul
    versiunii anterioare, suportul pentru arhitectura m68k era încă
    disponibil în versiunea unstable. Existau aproximativ 23.000 de
    pachete binare (construite din peste 12.000 de pachete sursă)
    întreținute de mai mult de o mie zece de dezvoltatori Debian.

    With the release of Debian lenny, the naming scheme for point
    releases was changed: point releases will use a true micro
    version number, so the first point release of Debian lenny will
    be 5.0.1. In the past point releases were named by an r plus the
    number appended to major and minor number, e.g. 4.0r1.

    A opta conferință DebConf, Debconf7, a avut loc la Edinburgh,
    Scoția, între 17 și 23 iunie 2007, cu peste patru sute de
    participanți. imagini video și fotografii de la această
    conferință sunt disponibile în Internet.

    Cea de-a noua conferință DebConf, Debconf8, a avut loc în Mar de
    Plata, Argentina, între 10 și 16 august 2008, cu peste două sute
    de participanți. imagini video și fotografii de la această
    conferință sunt disponibile în Internet.

    A zecea conferință DebConf, Debconf9, a avut loc în Cáceres,
    Spania, în perioada 23-30 iulie 2009, cu peste două sute de
    participanți. imagini video și fotografii de la această
    conferință sunt disponibile în Internet.

    A unsprezecea conferință DebConf, Debconf10, a avut loc la New
    York, Statele unite ale Americii, de la 1 la 7 august 2010,
    DebCamp precedând-o între 25 și 31 iulie. Peste 200 de persoane,
    inclusiv dezvoltatori Debian, responsabili de pachete,
    utilizatori, s-au adunat la Columbia Campus pentru a participa la
    conferință. imagini video și fotografii de la această conferință
    sunt disponibile pe Internet.

4.8. Versiunile 6.x

    Debian 6.0 (squeeze) a fost lansată pe 6 februarie 2011.

    După ce proiectul a decis, la 29 iulie 2009, să aadopte înghețări
    bazate pe timp astfel încât noile versiuni să fie publicate în
    prima jumătate a fiecărui an par. Squeeze a fost o excepție
    punctuală de la politica de doi ani pentru a intra în noua
    planificare calendaristică.

    Această politică a fost adoptată pentru a oferi o mai bună
    predictibilitate a lansărilor pentru utilizatorii distribuției
    Debian și, de asemenea, pentru a permite dezvoltatorilor Debian
    să facă o mai bună planificare pe termen lung. Un ciclu de
    lansare de doi ani a oferit mai mult timp pentru schimbările
    perturbatoare, reducând neplăcerile cauzate utilizatorilor. De
    asemenea, era de așteptat ca înghețările previzibile să reducă
    timpul total de înghețare.

    Cu toate acestea, chiar dacă înghețarea era așteptată în
    decembrie 2009, anunțul că squeeze a fost înghețat a venit în
    august 2010, coincizând cu sărbătorirea celei de-a 10-a reuniuni
    anuale DebConf din New York.

    Noile caracteristici includ:

      * Nucleul Linux 2.6.32, acum complet liber și fără fișiere
        firmware problematice.

      * libc: eglibc 2.11

      * GNOME 2.30.0 cu unele părți din 2.32

      * KDE 4.4.5

      * X.org 7.5

      * Xfce 4.6

      * OpenOffice.org 3.2.1

      * Apache 2.2.16

      * PHP 5.3.3

      * MySQL 5.1.49

      * PostgreSQL 8.4.6

      * Samba 3.5.6

      * GCC 4.4

      * Perl 5.10

      * Python 2.6 și 3.1

      * 10.000 de pachete noi, pentru mai mult de 29.000 de pachete
        binare construite din aproape 15.000 de pachete sursă.

      * DKMS, un cadru pentru generarea modulelor nucleului Linux ale
        căror surse nu se află în arborele sursă al nucleului Linux.

      * Ordonarea bazată pe dependență a scripturilor de inițiere
        folosind «insserv», permițând execuția paralelă pentru a
        scurta timpul necesar pentru pornirea sistemului.

      * Două adaptări noi, pentru arhitecturile kfreebsd-i386 și
        kfreebsd-amd64.

    Multe pachete au început să utilizeze un nou format de pachet
    sursă bazat pe quilt. Acest format nou, numit „3.0 (quilt)”
    pentru pachetele non-native, separă plasturii Debian de codul
    sursă distribuit. Un nou format, „3.0 (nativ)”, a fost de
    asemenea introdus pentru pachetele native. Noile caracteristici
    ale acestor formate includ suport pentru mai multe arhive
    comprimate „tarballs” de la dezvoltatorii acestor software,
    suport pentru arhive comprimate bzip2 și lzma și includerea de
    fișiere binare.

    A douăsprezecea conferință DebConf, Debconf11, a avut loc la
    Banja Luka, Republica Srpska, Bosnia și Herțegovina, între 24 și
    30 iulie 2011, fiind precedată de DebCamp între 17 și 23 iulie.

    A treisprezecea conferință DebConf, Debconf12, a avut loc în
    Managua, Nicaragua, în perioada 8-14 iulie 2012, precedată de
    DebCamp, în perioada 1-6 iulie, și de o Zi Debian, pe 7 iulie.

4.9. Versiunile 7.x

    Debian 7.0 (Wheezy) a fost publicată pe 4 mai 2013. Această nouă
    versiune a Debian a inclus diverse caracteristici interesante,
    cum ar fi suport multi-arhitectură, mai multe instrumente
    specifice pentru implementarea spațiilor informatizate „în nori”
    (clouds) private, un program de instalare îmbunătățit și un set
    complet de codecuri multimedia și interfețe care au eliminat
    nevoia de depozite terțe.

    După lansarea Debian Wheezy, schema de numire a versiunilor
    punctuale a fost schimbată încă o dată: versiunile punctuale
    (sub-versiunile) vor fi numite după numărul versiunii minore, de
    ex. 7.1. În trecut, sub-versiunile erau denumite prin numărul
    micro anexat la numărul major și minor, de exemplu 6.0.1.

    În timpul conferinței Debian DebConf11, în iulie 2011, a fost
    introdus „suportul multi-arhitectură”. Această caracteristică a
    fost un obiectiv al acestei versiuni. Multi-arhitectura este o
    regândire radicală a ierarhiei sistemului de fișiere în ceea ce
    privește rutele bibliotecilor și ale antetelor, pentru a face
    programele și bibliotecile din diferite arhitecturi hardware ușor
    de instalat în paralel pe același sistem. Acest lucru permite
    utilizatorilor să instaleze pachete din mai multe arhitecturi pe
    aceeași mașină. Acest lucru este util în diverse moduri, dar cel
    mai comun este instalarea de software pe 64 și 32 de biți pe
    aceeași mașină și rezolvarea automată și corectă a dependențelor.
    Această caracteristică este descrisă pe larg în Multiarch manual.

    Procesul de instalare a fost mult îmbunătățit. Sistemul a putea
    fi instalat cu ajutorul software-ului vocal, mai ales de către
    persoanele cu deficiențe de vedere care nu utilizează un
    dispozitiv Braille. Datorită eforturilor combinate ale unui număr
    mare de traducători, sistemul de instalare a fost disponibil în
    73 de limbi, iar mai mult de o duzină dintre acestea au fost
    disponibile și pentru sinteza vocală. În plus, pentru prima dată,
    Debian a oferit suport pentru instalarea și pornirea utilizând
    UEFI pentru noile PC-uri pe 64 de biți, deși nu exista încă
    suport pentru Secure Boot.

    Alte caracteristici noi și pachete software actualizate includ:

      * Nucleul Linux 3.2

      * Nucleul kFreeBSD 8.3 și 9.0

      * libc: eglibc 2.13

      * Mediul grafic de birou GNOME 3.4

      * Spații de lucru KDE Plasma și aplicații KDE 4.8.4

      * Mediul grafic de birou Xfce 4.8

      * X.org 7.7

      * LibreOffice 3.5.4 (care înlocuiește OpenOffice)

      * Xen Hypervisor 4.1.4

      * Apache 2.2.22

      * Tomcat 6.0.35 și 7.0.28

      * PHP 5.4

      * MySQL 5.5.30

      * PostgreSQL 9.1

      * Samba 3.6.6

      * GCC 4.7 pe PC-uri (4.6 în alte mașini)

      * Perl 5.14

      * Python 2.7

      * 12.800 de pachete noi, pentru mai mult de 37.400 de pachete
        binare construite din aproape 17.500 de pachete sursă.

    Pentru mai multe informații despre noile caracteristici introduse
    în această versiune, consultați capitolul Ce este nou în Debian
    7.0 din Wheezy Note de publicare.

    A paisprezecea conferință DebConf, Debconf13, a avut loc la
    Vaumarcus, Elveția, între 11 și 18 august 2013, precedată de
    DebCamp între 6 și 10 august și de o Zi Debian pe 11 august.

    A cincisprezecea conferință DebConf, Debconf14, a avut loc în
    Portland, Statele unite ale Americii, de la 23 la 31 august 2014.
    Cu 301 participanți, a fost cea mai mare DebConf din emisfera
    vestică până în prezent.

4.10. Versiunile 8.x

    Debian 8.0 (Jessie) a fost publicată pe 25 aprilie 2015.

    O schimbare majoră în această versiune a fost înlocuirea
    sistemului de inițiere: systemd a înlocuit sysvinit. Acest nou
    sistem de inițiere a adus multe îmbunătățiri și timpi de pornire
    mai rapizi. Cu toate acestea, includerea sa a stârnit o mulțime
    de dezbateri în diferitele liste de discuții și a condus chiar la
    o rezoluție generală intitulată cuplarea sistemului de inițiere
    „init system coupling”. care a fost votată de aproape jumătate
    dintre dezvoltatori^[2].

    Alte caracteristici noi și pachete software actualizate includ:

      * Apache 2.4.10

      * Asterisk 11.13.1

      * GIMP 2.8.14

      * O versiune actualizată a mediului de birou GNOME 3.14

      * Colecția de compilatoare GNU 4.9.2

      * Icedove 31.6.0 (o versiune fără marcă a Mozilla Thunderbird)

      * Iceweasel 31.6.0esr (o versiune fără marcă a Mozilla Firefox)

      * Spații de lucru KDE Plasma și aplicații KDE 4.11.13

      * LibreOffice 4.3.3

      * Linux 3.16.7-ctk9

      * MariaDB 10.0.16 și MySQL 5.5.42
   
      * Nagios 3.5.1

      * OpenJDK 7u75

      * Perl 5.20.2

      * PHP 5.6.7

      * PostgreSQL 9.4.1

      * Python 2.7.9 și 3.4.2

      * Samba 4.1.17

      * Tomcat 7.0.56 și 8.0.14

      * Xen Hypervisor 4.4.1

      * Mediul de birou Xfce 4.10

      * Mai mult de 43.000 de alte pachete software gata de
        utilizare, construite din aproape 20.100 de pachete sursă.

    Pentru mai multe informații despre noile caracteristici introduse
    în această versiune, consultați capitolul Ce este nou în Debian
    8.0 din Jessie Note de publicare.

    A șaisprezecea conferință DebConf, Debconf15, cu DebCamp și Open
    Weekend, a avut loc în Heidelberg, Germania, în perioada 9-22
    august 2015.

    A șaptesprezecea conferință DebConf, Debconf16, a avut loc în
    Cape Town, Africa de Sud, între 23 iunie și 9 iulie 2016
    (precedată de DebCamp și DebianDay). A fost prima DebConf din
    Africa.

4.11. Versiunile 9.x

    Debian 9.0 (Stretch) a fost publicată pe 17 iunie 2017.

    Sunt incluse caracteristici noi și pachete software actualizate:

      * Apache 2.4.23

      * Bind 9.10

      * Calligra 2.9

      * Emacs 25.1

      * Firefox 50.0

      * Mediul de birou GNOME 3.22

      * Colecția de compilatoare GNU 6.3

      * GnuPG 2.1

      * Spații de lucru KDE Plasma și aplicații KDE 5.8

      * LibreOffice 5.2.7

      * Linux 4.9

      * MariaDB 10.1

      * OpenJDK 8

      * OpenSSH 7.4p1

      * Perl 5.24

      * PHP 7.0

      * Postfix 3.1

      * PostgreSQL 9.6

      * Python 3.5

      * Samba 4.5.8

      * Xen Hypervisor 4.8.1

      * Mediul de birou Xfce 4.12

      * Peste 51.000 de alte pachete software gata de utilizare,
        construite din aproape 25.000 de pachete sursă.

    Pentru mai multe informații despre noile caracteristici introduse
    în această versiune, consultați capitolul Ce este nou în Debian
    9.0 din Stretch Note de publicare.

    A optsprezecea conferință DebConf, Debconf17, a avut loc la
    Montreal, Canada, între 31 iulie și 12 august 2017, precedată de
    DebCamp și DebianDay.

    A nouăsprezecea conferință DebConf, Debconf18, - prima DebConf
    din Asia - a avut loc la Hsinchu, Taiwan, în perioada 21 iulie -
    5 august 2018, precedată în mod tradițional de DebCamp și de o zi
    a porților deschise pentru public.

4.12. Versiunile 10.x

    Debian 10.0 (Buster) a fost publicată pe 6 iulie 2019.

    Sunt incluse caracteristici noi și pachete software actualizate:

      * Apache 2.4.38

      * Bind 9.11

      * Calligra 3.1

      * Emacs 26.1

      * Firefox 60.7

      * Mediul de birou GNOME 3.30

      * Colecția de compilatoare GNU 8.3

      * GnuPG 2.2

      * Spații de lucru KDE Plasma și aplicații KDE 5.14

      * LibreOffice 6.1

      * Linux 4.19

      * MariaDB 10.3

      * OpenJDK 11

      * OpenSSH 7.9p1

      * Perl 5.28

      * PHP 7.3

      * Postfix 3.3.2

      * PostgreSQL 11

      * Python 3.7.3

      * Rustc 1.34

      * Samba 4.9

      * Mediul de birou Xfce 4.12

      * Peste 57.700 de alte pachete software gata de utilizare,
        create din aproape 25.000 de pachete sursă.

    Pentru mai multe informații despre noile caracteristici introduse
    în această versiune, consultați capitolul Ce este nou în Debian
    10.0 din Buster Note de publicare.

    Imediat după lansarea Buster, cea de-a douăzecea conferință 
    DebConf, Debconf19, a avut loc în Curitiba, Brazilia, în perioada
    14-28 iulie 2019, împreună cu DebCamp și o zi porților deschise.

    A douăzeci și una conferință DebConf, Debconf20, a avut loc în
    Internet - datorită COVID-19 - de la 23 la 29 august 2020.

4.13. Versiunile 11.x

    Debian 11.0 (Bullseye) a fost publicată pe 14 august 2021.

    Sunt incluse caracteristici noi și pachete software actualizate:

      * Apache 2.4.48

      * Bind 9.16

      * Calligra 3.2

      * Emacs 27.1

      * Firefox 78

      * Mediul de birou GNOME 3.38

      * Colecția de compilatoare GNU 10.2

      * GnuPG 2.2.27

      * Spații de lucru KDE Plasma și aplicații KDE 5.20

      * LibreOffice 7.0

      * Linux 5.10

      * MariaDB 10.5
   
      * OpenJDK 11

      * OpenSSH 8.4p1

      * Perl 5.32

      * PHP 7.4

      * Postfix 3.5

      * PostgreSQL 13

      * Python 3.9.1

      * Rustc 1.48

      * Samba 4.13

      * Mediul de birou Xfce 4.16

      * Mai mult de 59.500 de alte pachete software gata de
        utilizare, construite din mai mult de 25.000 de pachete
        sursă.

    Pentru mai multe informații despre noile caracteristici introduse
    în această versiune, consultați capitolul Ce este nou în Debian
    11.0 din Bullseye Note de lansare.

    Imediat după lansarea Bullseye, a douăzeci și doua conferință 
    DebConf, Debconf21, a avut loc în Internet - datorită COVID-19 -
    în perioada 24-28 august 2021. Aceasta a fost precedată de un
    DebCamp (online) din 15 august până în 23 august 2021.

    DebConf22, cea de-a 23-a conferință Debian anuală, a avut loc în
    Prizren, Kosovo între 17 și 24 iulie 2022. Am găzduit 260 de
    participanți din 38 de țări diferite care au participat la 91 de
    discuții în cadrul evenimentului, sesiuni de discuții, întâlniri
    Birds of a Feather (BoF), ateliere și alte activități.

    DebConf23, a avut loc în Kochi, India, între 10 și 17 septembrie
    2023. Peste 474 de participanți reprezentând 35 de țări din
    întreaga lume s-au reunit pentru un total de 89 de evenimente
    alcătuite din discuții, discuții, întâlniri Birds of a Feather
    (BoF), ateliere și alte activități.


---------------------------------------------------------------------

    ^[2] La alegerile liderului proiectului Debian din ultimii patru
    ani, numărul de votanți a fost de obicei de aproximativ 40% din
    dezvoltatorii Debian existenți

Cap. 5. Câteva evenimente importante

5.1. Octombrie 2000: implementarea grupurilor de pachete

    James Troup a raportat că a lucrat la reimplementarea
    instrumentelor de întreținere a arhivei și la trecerea la grupuri
    de pachete (pools). De la această dată, fișierele sunt stocate
    într-un director numit după pachetul sursă corespunzător în
    interiorul directorului pools. Directoarele de distribuție vor
    conține numai fișiere Packages care conțin referințe la grupul de
    pachete. Acest lucru simplifică suprapunerea distribuțiilor, cum
    ar fi testing și unstable. Arhiva este, de asemenea, condusă de o
    bază de date folosind PostgreSQL, ceea ce, de asemenea,
    accelerează căutările.

    Acest concept de gestionare a arhivelor Debian ca un fel de cache
    de pachete a fost introdus pentru prima dată de Bdale Garbee în
    acest mesaj la lista debian-devel în mai 1998.

5.2. Noiembrie 2002: serverul Debian ars de foc

    În jurul orei 08:00 CET, pe 20 noiembrie 2002, Centrul de
    operațiuni de rețea (NOC) al Universității Twente a luat foc.
    Clădirea a ars până la pământ. Pompierii au renunțat la speranța
    de a proteja zona de servere. Printre altele, NOC găzduia
    satie.debian.org, care conținea atât arhiva de securitate, cât și
    arhiva non-US, precum și bazele de date new-maintainer (nm) și
    quality assurance (qa). Debian a reconstruit aceste servicii pe
    gazda klecker, care a fost mutată recent din S.U.A. în Olanda.

5.3. Noiembrie 2003: mai multe servere Debian piratate

    Începând cu ora 17:00 UTC din 19 noiembrie 2003, patru dintre
    serverele web principale ale proiectului pentru urmărirea
    erorilor, listele de difuzare, securitate și căutări web au fost
    compromise. Serviciile au fost deconectate pentru inspecție și,
    din fericire, s-a putut confirma că arhiva de pachete nu a fost
    afectată de această compromitere. Pe 25 noiembrie, toate
    serviciile au fost recuperate și din nou conectate.

Cap. 6. Să ne amintim de oamenii pe care i-am pierdut

6.1. Iulie 2000: moare Joel Klecker

    Pe 11 iulie 2000, Joel Klecker, cunoscut și sub numele de Espy, a
    murit la vârsta de 21 de ani. Nimeni care l-a văzut pe „Espy” în
    #mklinux, pe listele sau pe canalele Debian nu știa că în spatele
    acestei porecle se afla un tânăr care suferea de o formă de
    distrofie musculară Duchenne. Majoritatea oamenilor îl cunoșteau
    doar ca „tipul cu Debian glibc și powerpc” și habar nu aveau de
    greutățile cu care se lupta Joel. Deși avea probleme fizice, el a
    împărtășit cu alții mintea sa extraordinară.

    Joel Klecker (cunoscut și sub numele de Espy) ne va lipsi.

6.2. Martie 2001: moare Christopher Rutter

    Pe 1 martie 2001, Christopher Matthew Rutter (cunoscut și ca cmr)
    a murit după ce a fost lovit de o mașină la vârsta de 19 ani.
    Christopher era un membru tânăr și bine cunoscut al proiectului
    Debian care ajuta la adaptarea arhitecturii ARM. Situl
    buildd.debian.org este dedicat memoriei sale.

    Chris Rutter ne va lipsi.

6.3. Martie 2001: moare Fabrizio Polacco

    Pe 28 martie 2001, Fabrizio Polacco a murit după o lungă boală.
    Proiectul Debian îi onorează munca și dedicarea sa puternică
    pentru Debian și Software-ul Liber. Contribuțiile lui Fabrizio nu
    vor fi uitate, iar alți dezvoltatori vor face un pas înainte
    pentru a-i continua munca.

    Fabrizio Polacco ne va lipsi.

6.4. Iulie 2002: moare Martin Butterweck

    Pe 21 iulie 2002, Martin Butterweck (cunoscut și ca blendi) a
    murit după ce s-a luptat cu leucemia. Martin a fost un tânăr
    membru al proiectului Debian care se alăturase recent
    proiectului.

    Martin Butterweck ne va lipsi.

6.5. Mai 2004: mor Manuel Estrada Sainz și Andrés García Solier

    La 9 mai, Manuel Estrada Sainz (ranty) și Andrés García Solier
    (ErConde) au murit într-un tragic accident de mașină în timp ce
    se întorceau de la conferința Free Software desfășurată la
    Valencia, Spania.

    Manuel Estrada Sainz și Andrés García Solier ne vor lipsi.

6.6. Iulie 2005: moare Jens Schmalzing

    Pe 30 iulie Jens Schmalzing (jensen) a murit într-un tragic
    accident la locul său de muncă din Munchen, Germania. El a fost
    implicat în Debian ca întreținător al mai multor pachete, ca
    susținător al adaptării pentru arhitectura PowerPC, ca membru al
    echipei nucleului și a jucat un rol esențial în aducerea
    pachetului nucleului PowerPC la versiunea 2.6. De asemenea, a
    fost responsabil de emulatorul Mac-on-Linux și de modulele sale
    de nucleu, a ajutat la instalare și la activitățile locale din
    München.

    Jens Schmalzing ne va lipsi.

6.7. Decembrie 2008: moare Thiemo Seufer

    Pe 26 decembrie Thiemo Seufer (ths) a murit într-un accident de
    mașină. El a fost principalul responsabil cu menținerea adaptării
    pentru arhitecturile MIPS și MIPSEL și, de asemenea, a contribuit
    îndelung la programul de instalare Debian „debian-installer” cu
    mult înainte ca să devină un dezvoltator Debian în 2004. Ca
    membru al echipei QEMU, el a scris cea mai mare parte a stratului
    de emulare MIPS.

    Thiemo Seufer ne va lipsi.

6.8. Iulie 2009: moare Steve Greenland

    Pe 18 iulie Steve Greenland (stevegr) a murit de cancer. El a
    fost responsabil de menținerea multor pachete de bază (cum ar fi
    cron) de când s-a alăturat Debian în 1999.

    Steve Greenland ne va lipsi.

6.9. August 2010: moare Frans Pop

    Frans Pop (fjp) a murit pe 20 august. Frans a fost implicat în
    Debian ca responsabil de menținerea mai multor pachete, un
    susținător al adaptării arhitecturii S/390 și unul dintre cei mai
    implicați membri ai echipei Debian Installer. A fost
    administratorul listei principale de discuții Debian, redactor și
    responsabil cu publicarea Ghidului de instalare și a notelor de
    publicare, precum și traducător olandez.

    Frans Pop ne va lipsi.

6.10. Aprilie 2011: moare Adrian von Bidder

    Adrian von Bidder (cmot) a murit pe 17 aprilie. Adrian a fost
    unul dintre membrii fondatori și secretar al debian.ch, el a
    stârnit multe idei care au făcut ca Debian Elveția să fie ceea ce
    este astăzi. De asemenea, Adrian a menținut activ software în
    arhiva de pachete Debian și a reprezentat proiectul la numeroase
    evenimente.

    Adrian von Bidder ne va lipsi.

6.11. Mai 2013: moare Ray Dassen

    Ray Dassen (jdassen) a murit pe 18 mai. Ray a fost un dezvoltator
    Debian timp de 19 ani incredibili. El s-a alăturat proiectului în
    1994 și a continuat să fie un contribuitor activ până la moartea
    sa. Ray a fost unul dintre membrii fondatori ai echipei Debian
    GNOME, prietenia sa și dorința de a ajuta au promovat un spirit
    de colaborare în cadrul echipei GNOME. A continuat să se implice
    în cadrul Debian ca responsabil de menținerea mai multor pachete,
    mai ales a foii de calcul Gnumeric.

    Ray Dassen ne va lipsi.

6.12. Iunie 2013: moare Paul Cupis

    Paul Cupis a murit pe 17 iunie 2013, la vârsta de 32 de ani. El
    s-a alăturat proiectului Debian în 2003. Paul (cupis@debian.org)
    a fost activ în menținerea doctorj (analizarea comentariilor
    Javadoc) și a altor pachete din Debian.

    Paul Cupis ne va lipsi.

6.13. Iulie 2014: moare Peter Miller

    Peter Miller a murit pe 27 iulie. Peter a fost un relativ nou
    venit în proiectul Debian, dar contribuțiile sale la software-ul
    liber și de cod sursă deschis datează de la sfârșitul anilor
    1980. Peter a contribuit în mod semnificativ la GNU gettext și a
    fost principalul autor inițiator și responsabil cu menținerea
    altor proiecte care fac parte din Debian, inclusiv, dar nu
    limitat la «srecord», «aegis» și «cook». Peter a fost, de
    asemenea, autorul lucrării Recursive Make Considered Harmful.

    Peter Miller ne va lipsi.

6.14. Februarie 2015: moare Clytie Siddall

    Clytie Siddall a murit în februarie 2015. Clytie a contribuit la
    traducerile în vietnameză pentru Debian și alte proiecte timp de
    mulți ani. În cadrul Debian a lucrat la traduceri pentru
    programul de instalare, dpkg, apt și diverse documentații. De
    asemenea, a contribuit cu traduceri în cadrul comunității GNOME
    și în multe alte proiecte. Clytie a fost, de asemenea, membru al
    fundației GNOME între 2005 și 2007.

    Clytie Siddall ne va lipsi.

6.15. Decembrie 2015: moare Ian Murdock

    Ian Murdock, fondatorul proiectului Debian și al comunității
    sale, a murit în decembrie 2015. Ian a făcut cunoștință cu
    calculatoarele foarte devreme în viață, a început să programeze
    activ la vârsta de nouă ani. Cu ideea și oportunitatea de a face
    ceva mai bun, el a început Proiectul Debian în august 1993. La
    acea vreme, întregul concept al unei „distribuții” de Linux era
    nou. Inspirat, după cum spunea el, de propria împărtășire a
    Linux-ului de către Linus Torvalds, el a lansat Debian cu
    intenția ca această distribuție să fie făcută în mod deschis, în
    spiritul Linux și GNU. Visul lui Ian trăiește: Debian este
    alcătuit dintr-o comunitate puternică care a încurajat
    dezvoltarea, creșterea și admirația. Rămâne incredibil de activ,
    cu mii de dezvoltatori care lucrează ore întregi pentru a oferi
    lumii un sistem de operare fiabil și sigur. Debian a stârnit
    interesul, curiozitatea și pasiunea celor care doresc să facă
    ceva mai bun. Atunci, acum și departe în viitor.

    Versiunea Debian 9 Stretch a fost dedicată în memoria sa.

    Ian Murdock ne va lipsi.

6.16. Septembrie 2016: moare Kristoffer H. Rose

    Kristoffer H. Rose a murit pe 17 septembrie 2016 după o lungă
    luptă cu mielofibroza. Kristoffer a fost un colaborator Debian
    din primele zile ale proiectului și autorul inițial al mai multor
    pachete, cum ar fi pachetul LaTeX Xy-pic și FlexML. La
    întoarcerea sa în proiect după mai mulți ani de absență, mulți
    dintre noi au avut plăcerea de a-l întâlni pe Kristoffer în
    timpul DebConf15 din Heidelberg.

    Kristoffer H. Rose ne va lipsi.

6.17. Septembrie 2018: moare Innocent de Marchi

    Innocent a fost profesor de matematică și dezvoltator de software
    liber. Una dintre pasiunile sale erau puzzle-urile tangram, ceea
    ce l-a determinat să scrie un joc asemănător cu tangram, pe care
    ulterior l-a împachetat și întreținut în Debian. Curând,
    contribuțiile sale s-au extins și în alte domenii și, de
    asemenea, a lucrat ca un traducător neobosit în catalană.
    Innocent de Marchi ne va lipsi.

6.18. Martie 2019: moare Lucy Wayland

    Lucy a contribuit la comunitatea Debian din Cambridge (Marea
    Britanie), ajutând la organizarea Cambridge Mini-DebConf timp de
    mai mulți ani. Ea a fost o luptătoare puternică pentru
    diversitate și incluziune și a participat la crearea echipei de
    diversitate Debian, lucrând la creșterea vizibilității grupurilor
    subreprezentate și oferind sprijin cu privire la problemele de
    diversitate din cadrul comunității. Lucy Wayland ne va lipsi.

6.19. Iunie 2020: moare Robert Lemmen

    În iunie 2020, Robert Lemmen a decedat în urma unei boli grave.
    Robert a participat în mod regulat la întâlnirile Debian din
    Munchen încă de la începutul anilor '00 și a ajutat la standurile
    locale. A fost dezvoltator Debian din 2007. Printre alte
    contribuții, el a împachetat module pentru Raku (Perl6 la acea
    vreme) și a ajutat alți contribuitori să se implice în echipa
    Raku. De asemenea, a depus eforturi în depistarea dependențelor
    circulare în Debian. Robert Lemmen ne va lipsi.

6.20. Iunie 2020: moare Karl Ramm

    Karl Ramm a decedat în iunie 2020, după complicații datorate
    cancerului de colon metastatic. A fost un dezvoltator Debian din
    2001 și a împachetat mai multe componente ale Proiectului Athena
    al MIT. A fost pasionat de tehnologie și de Debian, și
    întotdeauna interesat să-i ajute pe alții să-și găsească și să-și
    promoveze pasiunile. Karl Ramm ne va lipsi.

6.21. Ianuarie 2021: moare Adam Conrad

    Adam „infinity” Conrad (fost adconrad@d.o) a încetat din viață la
    26 ianuarie 2021, la vârsta de 43 de ani. Adam Conrad ne va
    lipsi.

6.22. Aprilie 2021:moare Rogério Theodoro de Brito

    În aprilie 2021, l-am pierdut pe Rogério Theodoro de Brito din
    cauza pandemiei COVID-19. Lui Rogério îi plăcea să programeze
    mici instrumente și contribuia la Debian de mai bine de 15 ani.
    Printre alte proiecte, el a contribuit la utilizarea
    dispozitivelor Kurobox/Linkstation în Debian și a întreținut
    instrumentul youtube-dl. De asemenea, el a participat și a fost
    „contactul Debian” în mai multe proiecte de dezvoltare. Rogério
    Theodoro de Brito ne va lipsi.

6.23. Septembrie 2023: moare Abraham Raji

    Pe 13 septembrie 2023, Abraham Raji a fost implicat într-un
    accident mortal în timpul unei plimbări cu caiacul.

    Abraham a fost un dezvoltator Debian popular și respectat, precum
    și un campion proeminent al software-ului liber în statul său
    natal Kerala, India. A fost un desenator grafic talentat și a
    condus lucrările de proiectare și marcă pentru DebConf23 și alte
    câteva evenimente locale în ultimii ani. Abraham și-a oferit
    timpul în mod dezinteresat atunci când a îndrumat noi
    contribuitori la proiectul Debian și a avut un rol esențial în
    crearea și menținerea sitului web Debian India.

    Proiectul Debian onorează munca sa bună și dedicarea sa puternică
    pentru Debian și Software-ul Liber. Contribuțiile lui Abraham nu
    vor fi uitate, iar standardele înalte ale muncii sale vor
    continua să servească drept inspirație pentru alții.

6.24. Decembrie 2023: moare Gunnar Hjalmarsson

    Dezvoltatorul Debian Gunnar Hjalmarsson a încetat din viață în
    2023. Gunnar a fost un colaborator consistent și valoros al
    Ubuntu din 2010, în special în eforturile de internaționalizare
    și a devenit la fel de implicat în Debian. El a fost un
    responsabil activ în echipele Debian GNOME și Input Method.

    Gunnar Hjalmarsson (06.10.1958 - 20.12.2023., Suedia) ne va
    lipsi.

6.25. Iulie 2024: moare Peter De Schrijver

    Dezvoltatorul Debian (din 2004) și hacker al nucleului Linux
    Peter „p2” De Schrijver a decedat în iulie 2024. Mulți dintre noi
    l-am cunoscut pe Peter ca pe o persoană foarte utilă și dedicată
    și am apreciat contribuțiile sale la proiectul nostru și la
    comunitatea Linux. Peter a fost o figură obișnuită și familiară
    în multe conferințe și întâlniri din întreaga lume. Peter era
    foarte apreciat pentru experiența sa tehnică în rezolvarea
    problemelor și pentru dorința sa de a împărtăși aceste
    cunoștințe. Atunci când era întrebat „la ce lucrezi?”, Peter își
    făcea adesea timp să explice pe înțelesul tuturor ceva ce vi se
    părea extrem de complicat sau să vă arate personal înalta sa
    competență tehnică în acțiune în sarcini precum traducerea unui
    binar dezasamblat în cod sursă C.

    Munca, idealurile și memoria lui Peter lasă o moștenire
    remarcabilă și o pierdere care este resimțită în întreaga lume,
    nu numai în numeroasele comunități cu care a interacționat, ci și
    în cei pe care i-a inspirat și i-a marcat.

    Peter De Schrijver (17.09.1970, Anvers - 12.07.2024, Finlanda) ne
    va lipsi.

6.26. Noiembrie 2024: moare Jérémy Bobbio

    Jérémy „lunar” Bobbio, în vârstă de 41 de ani, a murit pe 8
    noiembrie 2024. Lunar a fost foarte activ ca dezvoltator Debian,
    a lucrat la proiectul Tor și a fost unul dintre fondatorii
    mișcării „Reproducible Builds” (construcții reproductibile). Este
    amintit ca un activist creativ, grijuliu, inteligent; care a avut
    un impact uriaș asupra unor proiecte de software liber foarte
    înfloritoare. Jérémy Bobbio ne va lipsi.

6.27. Ianuarie 2025: moare Steve Langasek

    Steve Langasek, 45 de ani, din Portland, Oregon, a decedat pe 1
    ianuarie 2025, la spitalul Oregon Health and Science University.
    Steve a fost unul dintre responsabilii de lansare în timpul
    publicării Debian 3.1 „sarge”, în 2005, precum și în timpul
    publicării 4.0 „etch” în 2007. Steve Langasek (1979-04-27 -
    2025-01-01, Portland) ne va lipsi.

Cap. 7. Ce urmează?

    Proiectul Debian continuă să lucreze la distribuția instabilă
    (nume în cod Sid, după copilul rău și „instabil” de alături din 
    Toy Story 1 care nu ar trebui niciodată lăsat în lume). Sid este
    numele permanent pentru distribuția instabilă și este întotdeauna
    „încă în dezvoltare”. Majoritatea pachetelor noi sau actualizate
    sunt încărcate în această distribuție.

    Versiunea testing este destinată să devină următoarea versiune
    stabilă și poartă în prezent (din iulie 2024) numele în cod 
    Trixie.

Anexa A. Manifestul Debian

    Scris de Ian A. Murdock, revizuit la 01.06.1994

A.1. Ce este Debian Linux?

    Debian Linux este un nou tip de distribuție Linux. În loc să fie
    dezvoltat de o persoană sau un grup izolat, așa cum au fost
    dezvoltate alte distribuții Linux în trecut, Debian este
    dezvoltat deschis în spiritul Linux și GNU. Scopul principal al
    proiectului Debian este de a crea în sfârșit o distribuție care
    să fie la înălțimea numelui Linux. Debian este conceput cu grijă
    și conștiinciozitate și va fi întreținut și susținut cu aceeași
    grijă.

    Este, de asemenea, o încercare de a crea o distribuție
    necomercială care va fi capabilă să concureze eficient pe piața
    comercială. În cele din urmă va fi distribuită de Free Software
    Foundation pe CD-ROM, iar Asociația Debian Linux va oferi
    distribuția pe dischetă și bandă împreună cu manuale tipărite,
    suport tehnic și alte elemente esențiale pentru utilizatorul
    final. Toate cele de mai sus vor fi disponibile la un preț puțin
    mai mare decât costul, iar surplusul va fi utilizat pentru
    dezvoltarea în continuare a software-ului liber pentru toți
    utilizatorii. O astfel de distribuție este esențială pentru
    succesul sistemului de operare Linux pe piața comercială și
    trebuie să fie realizată de organizații care sunt în măsură să
    promoveze și să susțină cu succes software-ul liber fără
    presiunea profiturilor sau a rentabilității.

A.2. De ce a fost conceput Debian?

    Distribuțiile sunt esențiale pentru viitorul Linux. În esență,
    acestea elimină nevoia utilizatorului de a localiza, descărca,
    compila, instala și integra un număr destul de mare de
    instrumente esențiale pentru a asambla un sistem Linux
    funcțional. În schimb, sarcina construirii sistemului revine
    creatorului distribuției, a cărui muncă poate fi împărtășită cu
    mii de alți utilizatori. Aproape toți utilizatorii de Linux vor
    avea prima experiență prin intermediul unei distribuții, iar
    majoritatea utilizatorilor vor continua să utilizeze o
    distribuție din motive de confort chiar și după ce s-au
    familiarizat cu sistemul de operare. Astfel, distribuțiile joacă
    într-adevăr un rol foarte important.

    În ciuda importanței lor evidente, distribuțiile au atras puțină
    atenție din partea dezvoltatorilor. Există un motiv simplu pentru
    aceasta: ele nu sunt nici ușor, nici atractive de construit și
    necesită un efort continuu din partea creatorului pentru a
    menține distribuția fără erori și actualizată. Una este să creezi
    un sistem de la zero și cu totul alta este să te asiguri că
    sistemul este ușor de instalat de către alții, că poate fi
    instalat și utilizat într-o mare varietate de configurații
    hardware, că conține software pe care alții îl vor găsi util și
    că este actualizat atunci când componentele în sine sunt
    îmbunătățite.

    Multe distribuții au început ca sisteme destul de bune, dar pe
    măsură ce trece timpul, atenția acordată menținerii distribuției
    devine o preocupare secundară. Un exemplu în acest sens este
    Softlanding Linux System (mai bine cunoscut ca SLS). Este posibil
    să fie cea mai plină de erori și cea mai prost întreținută
    distribuție Linux disponibilă; din păcate, este posibil să fie și
    cea mai populară. Este, fără îndoială, distribuția care atrage
    cea mai mare atenție din partea numeroșilor „distribuitori”
    comerciali de Linux care au apărut pentru a profita de
    popularitatea crescândă a sistemului de operare.

    Aceasta este într-adevăr o combinație proastă, deoarece
    majoritatea persoanelor care obțin Linux de la acești
    „distribuitori” primesc o distribuție Linux plină de erori și
    prost întreținută. Ca și cum acest lucru nu ar fi fost suficient
    de rău, acești „distribuitori” au o tendință îngrijorătoare de a
    promova în mod înșelător „caracteristici” nefuncționale sau
    extrem de instabile ale produsului lor. Combinați acest lucru cu
    faptul că cumpărătorii se vor aștepta, desigur, ca produsul să se
    ridice la înălțimea reclamei sale și cu faptul că mulți pot crede
    că este un sistem de operare comercial (există, de asemenea,
    tendința de a nu menționa că Linux este gratuit și nici că este
    distribuit sub licența GNU General Public License). În plus,
    acești „distribuitori” fac de fapt suficienți bani din efortul
    lor pentru a justifica cumpărarea de reclame mai mari în mai
    multe reviste; este exemplul clasic de comportament inacceptabil
    recompensat de cei care pur și simplu nu cunosc nimic mai bun.
    Este clar că trebuie făcut ceva pentru a remedia situația.

A.3. Cum va încerca Debian să pună capăt acestor probleme?

    Procesul de proiectare Debian este deschis pentru a se asigura că
    sistemul este de cea mai înaltă calitate și că reflectă nevoile
    comunității de utilizatori. Prin implicarea altor persoane cu o
    gamă largă de abilități și medii, Debian poate fi dezvoltat
    într-o manieră modulară. Componentele sale sunt de înaltă
    calitate deoarece celor cu experiență într-un anumit domeniu li
    se oferă oportunitatea de a construi sau menține componentele
    individuale ale Debian care implică acel domeniu. Implicarea
    altora asigură, de asemenea, că sugestiile valoroase de
    îmbunătățire pot fi încorporate în distribuție în timpul
    dezvoltării sale; astfel, o distribuție este creată pe baza
    nevoilor și dorințelor utilizatorilor mai degrabă decât pe baza
    nevoilor și dorințelor constructorului. Este foarte dificil
    pentru un individ sau un grup mic să anticipeze în avans aceste
    nevoi și dorințe fără contribuția directă a celorlalți.

    Debian Linux va fi distribuit și pe suport fizic de către Free
    Software Foundation și Asociația Debian Linux. Acest lucru oferă
    Debian utilizatorilor care nu au acces la internet sau FTP și, în
    plus, face ca produsele și serviciile, cum ar fi manualele
    tipărite și suportul tehnic, să fie disponibile pentru toți
    utilizatorii sistemului. În acest fel, Debian poate fi folosit de
    mult mai multe persoane și organizații decât ar fi posibil
    altfel, accentul va fi pus pe furnizarea unui produs de primă
    clasă și nu pe profituri sau randamente, iar marja din produsele
    și serviciile furnizate poate fi folosită pentru a îmbunătăți
    software-ul în sine pentru toți utilizatorii, indiferent dacă au
    plătit sau nu pentru a-l obține.

    Free Software Foundation joacă un rol extrem de important în
    viitorul Debian. Prin simplul fapt că ei îl vor distribui, se
    transmite lumii mesajul că Linux nu este un produs comercial și
    că nu ar trebui să fie niciodată, dar asta nu înseamnă că Linux
    nu va fi niciodată capabil să concureze comercial. Pentru cei
    care nu sunt de acord, vă provoc să raționalizați succesul GNU
    Emacs și GCC, care nu sunt software comercial, dar care au avut
    un impact destul de mare pe piața comercială indiferent de acest
    fapt.

    A venit timpul să ne concentrăm asupra viitorului Linux mai
    degrabă decât asupra scopului distructiv de a ne îmbogăți pe noi
    înșine în detrimentul întregii comunități Linux și a viitorului
    acesteia. Poate că dezvoltarea și distribuirea Debian nu va fi
    răspunsul la problemele pe care le-am subliniat în Manifest, dar
    sper că va atrage cel puțin suficientă atenție asupra acestor
    probleme pentru a permite rezolvarea lor.

