MAN(1)

НАЗИВ
man - сучеље за упутства упута система

УВОД
man [опције упутства] [[одељак] страница ...] ...
man -k [опције апропо] рег_изр ...
man -K [опције упутства] [одељак] терм ...
man -f [шта-је опције] страница ...
man -l [опције упутства] датотека ...
man -w|-W [опције упутства] страница ...

ОПИС
man јесте системски страничар упутства. Сваки аргумент странице дат %ман%у је обично назив програма, помагала или функције. Страница упутства придружена сваком од ових аргумената онда бива пронађена и приказана. Oдељак, ако је достављен, усмериće %ман%а да тражи само у том одељку упутства. Основна радња је претрага у свим доступним одељцима пратећи унапред одређен редослед (видите DEFAULTs), и приказивање само прве пронађене странице, чак и ако страница постоји у неколико одељака.

Табела испод показује бројеве одељака упутства за којима следе врсте страница које садрже.

1 | Извршни програми или наредбе конзоле
2 | Системски позиви (функције које обезбеђује језгро)
3 | Позиви библиотека (функције у библиотекама програма)
4 | Посебне датотеке (обично се налазе у „/dev“)
5 | Записи датотека и одредбе, нпр. „ /etc/passwd“
6 | Игре
7 | Разно (укључујући макро пакете и одредбе), нпр. man(7), groff(7), man-pages(7)
8 | Наредбе администрирања система (обично само за администратора)
9 | Рутине језгра [не стандардно]

Страница упутства се састоји од неколико одељака.

У договорне називе одељака спадају НАЗИВ, СИЖЕ, ПОДЕШАВАЊА, ОПИС, ОПЦИЈЕ, СТАЊЕ ИЗЛАЗА, ПОВРАТНА ВРЕДНОСТ, ГРЕШКЕ, ОКРУЖЕЊЕ, ДАТОТЕКЕ, ИЗДАЊА, САГЛАСНО СА, НАПОМЕНЕ, ГРЕШКЕ, ПРИМЕР, АУТОРИ, и ВИДИТЕ ТАКОЂЕ.

Следеће одредбе се примењују на одељак СИЖЕ и могу бити коришћене као водиље у другим одељцима.

подебљани текст | куцајте тачно као што пише.
искошени текст | замените одговарајућим аргументом.
[-abc] | било који или сви аргументи унутар [ ] су изборни.
-a|-b | опције раздвојене спојком „|“ не могу бити коришћене заједно.
аргумент ... | аргумент се понавља.
[израз] ... | читав израз у угластој загради „[ ]“ се понавља.

Тачно исписивање може да се разликује у зависности од излазног уређаја. На пример, ман углавном неће бити у могућности да исписује искошеним словима када је покренут у терминалу, и уместо тога ће користити подвучени или обојени текст.

Наредба или илустрација функције је образац који треба да одговара свим могућим призивима. У неким случајевима се саветује илустровање неколико нарочитих призива као што је показано у одељку СИЖЕ ове странице упутства.

ПРИМЕРИ

man ls
    Приказује страницу упутства за ставку (програм) ls.

man упутство.7
    Приказује страницу упутства за макро пакет ман из одељка 7. (Ово је алтернативно писање за „man 7 man“.)

man 'man(7)'
    Приказује страницу упутства за макро пакет ман из одељка 7. (Ово је још један начин писања за „man 7 ман“. Може бити пригодније приликом умножавања и убацивања унакрсних упута у странице упутства. Знајте да заграде морају бити уобичајено цитиране да бисте их заштитили од шкољке.)

man -a увод
    Приказује, у наставку, све доступне уводе страница упутства које се налазе унутар упутства. Могуће је изаћи између наредних приказа или прескочити било који од њих.

man -t баш | lpr -Pps
    Обликује страницу упутства баш у основни запис трофф-а или грофф-а и спаја је на штампач под називом ps. Основни излаз грофф-а је обично Пост скрипт. „man --help“ треба да упозори који процесор је повезан са опцијом „-t“.

man -l -Tdvi ./foo.1x.gz > ./foo.1x.dvi
    Ова наредба ће распаковати и обликовати изворну страницу упутства нрофф-а ./foo.1x.gz у датотеку независну од уређаја (dvi - device independent). Преусмеравање је неопходно јер опција -T доводи до тога да излаз бива усмерен на стандардни излаз без страничара. Излаз се може видети програмом као што је „xdvi“ или даље обрађен у Пост скрипт употребом програма као што је „dvips“.

man -k printf
    Тражи кратке описе и називе страница упутства за кључну реч printf као регуларан израз. Испсиује било које поклапање. Исто што и „apropos printf.“

man -f smail
    Тражи странице упутства на које упућује „smail“ и испсиује кратке описе било које нађене. Исто што и „whatis smail.“

ПРЕГЛЕД
Многе опције су доступне manу како би кориснику дао што више прилагодљивости. Измене могу бити начињене у путањи претраге, редоследу одељака, обрађивачу излаза, и другим понашањима и радњама наведеним испод.

Ако је подешено, разне променљиве окружења се пропитују да би се одредила радња manа. Могуће је подесити променљиву „catch-all“ $MANOPT било којој ниски у запису линије наредби са изузетком да сви размаци коришћени као део аргумента опције морају бити означени као прелом реда (постављањем контра косе црте испред њих). man ће обрадити $MANOPT пре обраде сопствене линије наредби. Те опције које захтевају аргумент ће бити преписане истим опцијама нађеним на линији наредби. За поништавање свих опција подешених у $MANOPT, -D може бити наведено као почетна опција линије наредби. То ће допустити manу да „заборави“ опције наведене у $MANOPT иако морају још увек бити важеће.

Странице упутства се обично смештају у „nroff(1)“ формат под директоријумом као што је „/usr/share/man“. У неким инсталацијама, може постојати унапред форматиране „cat pages“ зарад побољшања делотворности. Видите „manpath(5)“ о томе где су смештене те датотеке.

Овај пакет подржава странице упутства на више језика, којима управља ваш „locale“. Ако вам ваш систем није ово сам подесио, онда ћете морати да подесите „$LC_MESSAGES“, „$LANG“, или другу од система зависну променљиву окружења за показивање вашег омиљеног језика, обично наведену у „POSIX“ формату:

<језик>[_<област>[.<кодни-распоред>[,<издање>]]]

Ако је жељена страница доступна на српском, биће приказана уместо стандардне странице (обично амерички енглески).

Ако увидите да странице упутства и каталози порука достављени уз овај пакет нису доступни на српском језику а желели бисте да их доставите, обратите се одржаваоцу који ће руководити том делатношћу.

Појединачне странице упутства обично пишу и одржавају одржаваоци програма, функције, или друге теме коју документују, и нису укључене у овај пакет. Ако утврдите да страница упутства недостаје или је неодговарајућа, то пријавите одржаваоцима дотичног пакета.

За податке који се односе на друге функције и проширења доступна с овим страничаром упутства, прочитајте документа која иду уз пакет.

ОСНОВНО
Редослед одељака за претрагу може бити замењен променљивом окружења „$MANSECT“ или смерницом „SECTION“ у „/etc/manpath.config“. Основно је као што следи:

    1 n l 8 3 0 2 3type 3posix 3pm 3perl 3am 5 4 9 6 7

Форматирана страница упутства се приказује коришћењем „pager“-а. Ово може бити наведено на неколико начина, или ће у супротном да се пребаци на основно (видите опцију „-P“ за детаље).

Пропусници се дешифрују на бројне начине. Као прво, испистује се опција линије наредби -p или променљива окружења $MANROFFSEQ. Ако -p није коришћено а променљива окружења није подешена, почетни ред нрофф датотеке се обрађује за ниском предобрађивача. Да би садржао исправну ниску предобрађивача, први ред мора да изгледа као

'\" <ниска>

где ниска може бити било која комбинација слова описаних опцијом -p испод.

Ако ниједан од горњих поступака не обезбеди никакав податак пропусника, користи се основни скуп.

Спојка обликовања је сачињена од пропусника и главног обликовача (nroff или [tg]roff са -t) и извршена. У супротном, ако постоји извршни програм „mandb_nfmt“ (или „mandb_tfmt“ са -t) у корену ман стабла, онда се он извршава. Бивају му прослеђени изворна датотека упутства, ниска предобрађивача, и по могућству уређај наведен помоћу -T или -E као аргументи.

ОПЦИЈЕ
Опције не-аргумента које су удвостручене било на линији наредби, у $MANOPT, или у оба, није штетна. За опције које захтевају аргумент, свако удвостручавање ће преписати претходну вредност аргумента.

  Опште опције

-C датотека, --config-file=датотека
    Користи ову корисничку датотеку подешавања радије него основну „~/.manpath“.

-d, --debug
    Исписује податке прочишћавања.

-D, --default
    Ова опција се обично користи као прва опција и поново подешава понашање manа на његово основно. Користи се за поништавање оних опција које су можда подешене у $MANOPT. Свака опција која долази након -D ће имати своје уобичајено дејство.

--warnings[=упозорења]
    Укључује упозорења из groff-а. Ово може бити коришћено за обављање провера исправности над изворним текстом страница упутства. упозорења је зарезом раздвојени списак назива упозорења; ако није достављен, подразумева се „mac“. Погледајте чвор „Warnings“ у info groff-у за списак доступних назива упозорења.

  Главни режими рада

-f, --whatis
    Приближно исто што и whatis. Приказује кратак опис из странице упутства, ако је доступан. Погледајте whatis(1) за појединости.

-k, --apropos
    Приближно исто што и apropos. Претражује кратке описе страница упутства за кључним речима и приказује сва поклапања. Погледајте apropos(1) за појединости.

-K, --global-apropos
    Тражи текст у свим страницама упутства. Ово је насилна претрага, и траје мало дуже; ако можете, требали бисте да наведете одељак да смањите број страница које треба претражити. Појмови претраге могу бити једноставне ниске (основно), или регуларни изрази ако се користи опција --regex.

    Знајте да ово претражује изворе страница упутства, а не исписани текст, тако да може да обухвати лажне позитиве због ствари као што су напомене у изворним датотекама, или лажне негативе због ствари као што су цртице написане као „\-“ у изворним датотекама. Претраживање исписаног текста би било много спорије.

-l, --local-file
    Покреће режим „local“. Обликује и приказује месне датотеке упутства уместо да тражи кроз збирку упутства система. Сваки аргумент странице упутства биће протумачен као „nroff“ изворна датотека у исправном запису. Не стварају се кат датотеке. Ако је „-“ наведено као један од аргумената, улаз ће бити узет са стандардног улаза.

    Ако се ова опција не користи, тада ће man такође да се врати назад да би превео аргументе странице упутства као локалне називе датотека ако аргумент садржи знак „/“, јер је то добар показатељ да аргумент упућује на путању на систему датотека.

-w, --where, --path, --location
    Заправо не приказује страницу упутства, али исписује место изворне нрофф датотеке која ће бити форматирана. Ако се опција „-a“ такође користи, тада исписује места свих изворних датотека које одговарају услову претраге.

-W, --where-cat, --location-cat
    Заправо не приказује страницу упутства, али исписује место унапред форматиране кат датотеке која ће бити приказана. Ако се опција „-a“ такође користи, тада исписује места свих унапред форматираних кат датотека које одговарају услову претраге.

    Ако се користи и „-w“ и „-W“, тада исписује и изворну и кат датотеку раздвојене размаком. Ако се користе и „-w“, и „-W“, и „-a“, тада ради ово за свако могуће поклапање.

-c, --catman
    Ова опција није за општу употребу и треба да је користи само програм catman.

-R кодирање, --recode=кодирање
    Уместо да обликује страницу упутства на уобичајени начин, шаље њен извор претворен у наведено кодирање. Ако већ знате кодирање изворне датотеке, такође можете непосредно да користите manconv(1). Међутим, ова опција вам омогућава да претворите неколико страница упутства у једно кодирање а да не морате изричито да наводите кодирање за сваку, које је достављено како су већ инсталиране у структури сличној хијерархији странице упутства.

    Размислите да користите „man-recode(1)“ уместо за претварање више страница упутства, јер има сучеље осмишљено за групно претварање и тако може бити много брже.

  Проналажење страница упутства

-L језик, --locale=језик
    man ће обично одредити ваш текући језик позивајући Ц функцију „setlocale(3)“ која испитује разне променљиве окружења, по могућству укључујући $LC_MESSAGES и $LANG. Да привремено препишете одређену вредност, користите ову опцију да доставите ниску језик непосредно у man. Знајте да ово неће ступити у дејство све док стварно не започне претрага за страницама. Излаз као што је порука помоћи ће увек бити приказан у почетном одређеном језику.

-m систем[,...], --systems=систем[,...]
    Ако овај систем има приступ страницама упутства других оперативних система, могуће им је приступити употребом ове опције. Да потражите страницу упутства у збирци страница упутства НовихОС-ова, користите опцију „-m НовиОС“.

    Наведени систем може бити комбинација назива оператвиних система раздвојених зарезом. Да укључите претрагу страница упутства изворног оперативног система, укључите ман назив система у ниску аргумента. Ова опција ће преписати променљиву система $SYSTEM.

-M путања, --manpath=путања
    Наводи резервну ман-путању за коришћење. По основи, man користи manpath произашли код да одреди путању за претрагу. Ова опција преписује $MANPATH променљиву окружења и доводи до занемаривања опције -m.

    Путања наведена као ман путања мора бити корен хијерархије странице упутства структурисан по одељцима као што је описано у ман-дб упутству (под „Систем страница упутства“). Да видите странице упутства ван такве хијерархије, погледајте опцију -l.

-S списак, -s списак, --sections=списак
    Дати списак је двотачком или зарезом раздвојени списак одељака, коришћен за одређивање одељака упутства за претраживање и којим редом. Ова опција преписује „$MANSECT“ променљиву окружења. („-s“ је овде због сагласности са Системом V.)

-e под-проширење, --extension=под-проширење
    Неки системи уграђују велике пакете страница упутства, као што су они који прате пакет Tcl, у главну хијерархију страница упутства. Да избегнете проблем имања две странице упутства са истим називом као што је exit(3), Tcl странице се углавном све додељују одељку l. Зато што је то непогодно, сада је могуће ставити странице у одговарајући одељак, и доделити им посебно „проширење“, у овом случају, exit(3tcl). Под нормалним радњама, man ће приказати exit(3) у поставкама за exit(3tcl). Да решите ову ситуацију и да не бисте морали да знате у ком одељку се налази страница коју сте затражили, сада је могуће дати manу ниску под-проширења која назначава ком пакету мора да припада страница. Употребом горњег примера, достављањем опције -e tcl manу биће сужена претрага на странице које имају проширење *tcl.

-i, --ignore-case
    Занемарује величину слова приликом тражења страница упутства. Ово је основно.

-I, --match-case
    Тражи странице упутства обазирући се на величину слова.

--regex
    Показује све странице чији неки део било њихових назива или њихових описа одговара аргументу сваке странице као регуларни израз, као са apropos(1). Како обично не постоји разумљив начин за бирање „најбоље“ странице приликом тражења регуларног израза, ова опција подразумева -a.

--wildcard
    Показује све странице чији неки део било њихових назива или њихових описа одговара аргументу сваке странице употребом џокера у стили конзоле, као са apropos(1) --wildcard. Аргумент странице мора да одговара читавом називу или опису, или да одговара границама речи у опису. Како обично не постоји разумљив начин за бирање „најбоље“ странице приликом тражења џокера, ова опција подразумева -a.

--names-only
    Ако се користи --regex или --wildcard, поклапа само називе страница, а не и описе, као са whatis(1). У супротном, нема дејства.

-a, --all
    По основи, man ће изаћи након што прикаже страницу упутства која највише задовољава. Употреба ове опције приморава man-а да прикаже све странице упутства са називима који одговарају мерилу претраге.

-u, --update
    Ова опција чини да „man“ освежи оставе његове базе података инсталираних страница упутства. Ово је потребно само у ретким случајевима, и обично је боље покреути „mandb(8)“ уместо тога.

--no-subpages
    По основи, man ће покушати да протумачи парове назива странице упутства датих на линији наредби као еквивалент једном називу странице упутства који садржи цртицу или подвлаку. Ово подржава општи образац програма који примењују бројне поднаредбе, допуштајући им да обезбеде странице упутства за сваку којој се може приступити употребом сличне реченице као кад би била коришћена за призивање самих поднаредби. На пример:

      $ man -aw git diff
      /usr/share/man/man1/git-diff.1.gz

    Да искључите ово понашање, користите опцију --no-subpages.

      $ man -aw --no-subpages git diff
      /usr/share/man/man1/git.1.gz
      /usr/share/man/man3/Git.3pm.gz
      /usr/share/man/man1/diff.1.gz

  Управљање обликованим излазом

-P страничар, --pager=страничар
    Наводи страничара излаза за коришћење. По основи, „man“ користи „pager“, пребацујући се на „cat“ ако се „pager“ не нађе или није извршно. Ова опција преписује променљиву окружења $MANPAGER, која преписује променљиву окружења $PAGER. Не користи се у свези са „-f“ или „-k“.

    Вредност може бити назив једне наредбе или наредба са аргументима, и може користити цитирање љуске (контра косе црте, једноструке или двоструке наводнике). Не може користити спојке за спајање више наредби; ако вам треба то, користите спис омотача, који може узети датотеку да је прикаже било као аргумент или на стандардном улазу.

-r упит, --prompt=упит
    Ако се за страничара користи најновије издање програма less, man ће покушати да подеси свој упит и неке осетљиве опције. Основни упит изгледа као

    Страница упутства назив(одељак) ред x

    где назив означава назив странице упутства, одељак означава одељак под којим је пронађена а x означава број текућег реда. Ово се постиже употребом променљиве окружења $LESS.

    Достављајући -r ниском ће преписати ову основност. Ниска може да садржи текст $MAN_PN који ће бити проширен на назив текуће странице упутства и назив њеног одељка ограђен са „(“ и „)“. Ниска коришћена за стварање основности може бити изражена као

    \ Страница\ упутства\ \$MAN_PN\ ?ltред\ %lt?L/%L.:
    бајт\ %bB?s/%s..?\ (КРАЈ):?pB\ %pB\\%..
    (притисните „h“ за помоћ или „q“ да изађете)

    Преломљена је у три реда само због прегледности. За њено значење погледајте страницу упутства less(1). Ниска упита је прва коју процењује конзола. Сви двоструки наводници, обрнути наводници и контра косе црте у упиту морају бити окончани на реду претходећом контра косом цртом. Ниска упита се може завршити окончаним $ за којим могу да следе даљне опције за „less“. По основи man подешава -ix8 опције.

    Променљива окружења $MANLESS описана испод може бити коришћена за постављање основне ниске упита ако ништа није дато на линији наредби.

-7, --ascii
    Када прегледате чисту аскри(7) страницу упутства на 7-битном терминалу или на опонашавачу терминала, неки знаци можда неће бити исправно приказани када се користи опис уређаја латин1(7) са ГНУ нроффом. Ова опција допушта чистим аскри страницама упутства да буду приказане у аскрију са латин1 уређајем. Неће превести никакав латин1 текст. Следећа табела приказује обављене преводе: неки њени делови могу бити приказани исправно само када се користи ГНУ нроффов латин1(7) уређај.

    Опис | Октални | latin1 | ascii
    цртица наставка | 255 |  | -
    тачка (кружић) | 267 | • | o
    дугоузлазни нагласак | 264 | ´ | '
    знак множења | 327 | × | x

    Ако стубац латин1 исправно приказује, ваш терминал може бити подешен за латин1 знакове и ова опција није неопходна. Ако су ступци латин1 и аскри истоветни, ви читате ову страницу користећи ову опцију или man није обликовао ову страницу користећи опис латин1 уређаја. Ако недостаје стубац латин1 или је оштећен, мораћете да прегледате странице упутства са овом опцијом.

    Ова опција се занемарује приликом употребе опција -t, -H, -T, или -Z и може бити некорисна нроффу као и ГНУу.

-E кодирање, --encoding=кодирање
    Ствара излаз за кодирање знакова поред основног. Зарад повратне сагласности, кодирање може бити нрофф уређај као што је аскри, латин1, или утф8 као и право кодирање знакова као што је УТФ-8.

--no-hyphenation, --nh
    Обично, нрофф ће сам поставити цртице у тексту на прелому реда чак и у речима које не садрже цртице, ако је неопходно да се уради ово да би се поређале речи у реду без претераних размака. Ова опција искључује самостално цртичарење, тако да ће речи добити цртицу само ако већ садрже исте.

    Ако пишете страницу упутства и једноставно не желите да нрофф постави цртицу у речи на неодговарајућем месту, немојте користити ову опцију, већ погледајте документацију нроффа; на пример, можете да ставите „\%“ унутар речи да назначите да ту може доћи цртица за прелом реда, или да ставите „\%“ на почетку речи како бисте избегли прекидање речи.

--no-justification, --nj
    Обично, нрофф ће сам поравнати текст на обема крајњостима. Ова опција искључује потпуно поравнавање, остављајући поравнање само на левој страни, понекад звано као „десно-недотерани“ текст.

    Ако пишете страницу упутства и једноставно не желите да нрофф поравна одређене пасусе, немојте користити ову опцију, већ погледајте документацију нроффа; на пример, можете да користите „.na“, „.nf“, „.fi“, и „.ad“ захтеве да привремено искључите дотеривање и попуњавање.

-p ниска, --preprocessor=ниска
    Наводи низ предобрађивача за покретање пре нроффа или трофф/гроффа. Неће све инсталације имати читав скуп предобрађивача. Неки од препроцесора и слова коришћена за њихово означавање су: eqn (e), grap (g), pic (p), tbl (t), vgrind (v), refer (r). Ова опција преписује променљиву окружења $MANROFFSEQ. zsoelim се увек покреће као први предобрађивач.

-t, --troff
    Користи groff -mandoc да обликује страницу упутства на стандардном излазу. Ова опција се не захтева у свези са -H, -T, или -Z.

-T[уређај], --troff-device[=уређај]
    Ова опција се користи за промену излаза groff-а (или по могућству troff-а) како би био погодан и за друге уређаје осим основног. Подразумева -t. Примери (достављени са groff-ом 1.23.0) обухватају dvi, latin1, pdf, ps, utf8, X75 и X100.

-H[прегледник], --html[=прегледник]
    Ова опција ће довести до тога да грофф произведе ХТМЛ излаз, и приказаће тај излаз у веб прегледнику. Избор прегледника је одређен изборним аргументом прегледник ако је достављен, променљивом окружења $BROWSER, или основним у време превођења ако тај није постављен (обично је то линкс). Ова опција подразумева -t, и радиће само уз ГНУ троффа.

-X[тпи], --gxditview[=тпи]
    Ова опција приказује излаз гроффа у графичком прозору користећи програм „gxditview“. тпи (тачака по инчу) може бити 75, 75-12, 100, или 100-12, подразумевајући 75; варијанта -12 користи словни лик 12-тачака. Ова опција подразумева -T са X75, X75-12, X100, или X100-12 уређајем.

-Z, --ditroff
    groff ће покренути troffа а затим користити одговарајући пост-обрађивач да би створио излаз погодан за изабрани уређај. Ако groff -mandoc јесте groff, ова опција се прослеђује groff-у и потиснуће употребу пост-обрађивача. Подразумева -t.

  Добијање помоћи

-?, --help
    Исписује поруку помоћи и излази.

--usage
    Исписује кратку поруку о коришћењу и излази.

-V, --version
    Исписује податке о издању.

СТАЊЕ ИЗЛАЗА

0   Успешно извршавање програма.

1   Грешка коришћења, садржаја или датотеке подешавања.

2   Грешка у раду.

3   Подпроцес је вратио не-нулто излазно стање.

16  Најмање једна страница/датотека/кључна реч не постоји или није пронађена.

ОКРУЖЕЊЕ

MANPATH
    Ако је постављено $MANPATH, његова вредност се користи као путања запретрагу страница упутстава.

    Видите одељак SEARCH PATH manpath-а(5) за основно понашање и појединости о томе како се ради са овом променљивом окружења.

MANROFFOPT
    Савки пут „man“ призива форматара (nroff, troff, или groff), додаје садржаје „$MANROFFOPT“ линији наредби форматара.

    На пример, MANROFFOPT=-P-i говори обликовачу да користи искошени текст (који је подржан на само неким терминалима) уместо подвученог текста.

MANROFFSEQ
    Ако је постављено $MANROFFSEQ, његова вредност се користи за одређивање скупа предобрађивача кроз који бивају прослеђене све странице упутства. Основни списак предобрађивача зависи од система.

MANSECT
    Ако је постављено $MANSECT, његова вредност јесте списак одељака раздвојених двотачком и користи се да се одреди који одељци упутства ће бити претраживани и којим редом. Основно је „1 n l 8 3 0 2 3type 3posix 3pm 3perl 3am 5 4 9 6 7“, осим ако није преписано смерницом SECTION у /etc/manpath.config.

MANPAGER, PAGER
    Ако је постављено $MANPAGER или $PAGER ($MANPAGER се користи у поставкама), његова вредност се користи као назив програма за приказивање странице упутства. По основи, користи се pager, пребацујући се на „cat“ ако „pager“ није нађено или није извршно.

    Вредност може бити назив једне наредбе или наредба са аргументима, и може користити цитирање љуске (контра косе црте, једноструке или двоструке наводнике). Не може користити спојке за спајање више наредби; ако вам треба то, користите спис омотача, који може узети датотеку да је прикаже било као аргумент или на стандардном улазу.

MANLESS
    Ако је постављено $MANLESS, његова вредност се користи као основна ниска упита за страничара less, као да је прослеђен коришћењем опције -r (тако да ће сва појављивања текста $MAN_PN бити проширена на исти начин). На пример, ако желите да подесите ниску упита безусловно на „моја ниска упита“, поставите $MANLESS на „-Psмоја ниска упита“. Употреба опције -r преписује ову променљиву окружења.

BROWSER
    Ако је постављено $BROWSER, његова вредност је списак наредби раздвојених двотачком, свака од њих се на смену користи у покушају покретања веб прегледника за „man --html“. У свакој наредби, %s се замењује називом датотеке која садржи ХТМЛ излаз из гроффа, %% се замењује једним знаком процента (%), а %c се замењује двотачком (:).

SYSTEM
    Ако је подешено $SYSTEM, имаће исто дејство као да је наведено као аргумент опције „-m“.

MANOPT
    Ако је постављено $MANOPT, биће обрађен пре man-ове линије наредби и очекује се да буде у сличном запису. Како све остале man-ом одређене променљиве окружења могу бити изражене као опције линије наредби, и такви су кандидати за укључивање у $MANOPT очекује се да постану застареле. Сви размаци који требају бити протумачени као део аргумента опције морају имати знак за прелом реда.

MANWIDTH
    Ако је постављено $MANWIDTH, његова вредност се користи као дужина реда на коју странице упутства треба да буду обликоване (користећи вредност $COLUMNS, и ioctl(2) ако је доступно, или се пребацује на 80 знакова ако ништа није доступно). Кат странице ће бити сачуване само када основно обликовање може бити коришћено, то је када је дужина реда терминала између 66 и 80 знакова.

MAN_KEEP_FORMATTING
    Обично, када излаз није усмерен на терминал (рецимо у датотеку или на спојку), знаци обликовања се одбацују да би се олакшало читање резултата без нарочитих алата. Међутим, ако је $MAN_KEEP_FORMATTING постављено на било коју не-празну вредност, ти знаци обликовања се задржавају. Ово може бити корисно омотачима око manа који могу да протумаче знаке обликовања.

MAN_KEEP_STDERR
    Обично, када је излаз усмерен на терминал (уобичајено је страничару), сваки излаз грешке из наредбе коришћене за стварање обликованог издања страница упутства се одбацује да би се избегло мешање са приказом страничара. Програми као грофф често стварају релативно мање поруке грешке о штампарским проблемима као што је слабо поравнање, који су наочито и уопштено збуњујући када су приказани уз страницу упутства. Међутим, неки корисници ипак желе да их виде, тако да, ако је $MAN_KEEP_STDERR постављено на неку не-празну вредност, излаз грешке ће бити приказан као што је уобичајено.

MAN_DISABLE_SECCOMP
    На Линуксу, man обично ограничава подпроцесе који раде са непоузданим подацима користећи seccomp(2) безбедно окружење. Ово га чини безбеднијим за покретање сложеног кода обраде над произвољним страницама упутства. Ако ово протекне лоше из неког разлога невезано за садржај странице која се приказује, можете да поставите $MAN_DISABLE_SECCOMP на било коју не-празну вредност да искључите безбедно окружење.

PIPELINE_DEBUG
    Ако је променљива окружења $PIPELINE_DEBUG постављена на 1, тада ће man исписати поруке прочишћавања на стандардној грешци описујући сваки подпроцес који обавља.

LANG, LC_MESSAGES
    Зависно од система и примене, једно или и $LANG и $LC_MESSAGES ће бити пропитани за текућим језиком поруке. man ће приказати своје поруке на том језику (ако је доступан). Погледајте setlocale(3) за тачније појединости.

ДАТОТЕКЕ

/etc/manpath.config
    „man-db“ датотека подешавања.

/usr/share/man
    Општа хијерархија странице упутства.

СТАНДАРДИ
POSIX.1-2001, POSIX.1-2008, POSIX.1-2017.

ВИДЕТИ ТАКОЂЕ
apropos(1), groff(1), less(1), manpath(1), nroff(1), troff(1), whatis(1), zsoelim(1), manpath(5), man(7), catman(8), mandb(8)

Документација за неке пакете може бити доступна у другим форматима, као што је „info(1)“ или „HTML“.

ИСТОРИЈАТ
1990, 1991 – Први је осмислио и написао Џон В. Итон (jwe@che.utexas.edu).

23. децембар 1992.: Рик Фејт (faith@cs.unc.edu) је применио исправке грешака које је доставио Виљем Касдорп (wkasdo@nikhefk.nikef.nl).

30. април 1994. – 23. фебруар 2000.: Вилф. (G.Wilford@ee.surrey.ac.uk) је развијао и одржавао овај пакет уз помоћ неколико људи.

30. октобар 1996. – 30. март 2001.: Фабрицио Плако <fpolacco@debian.org> је одржавао и побољшао овај пакет за пројекат Дебијана, уз помоћ читаве заједнице.

31. март 2001. – до данас: Колин Вотсон <cjwatson@debian.org> сада развија и одржава „man-db“.

ГРЕШКЕ
https://gitlab.com/man-db/man-db/-/issues
https://savannah.nongnu.org/bugs/?group=man-db